„Egy ingatlanra jelzalog jogot jegyeztek be, majd évekkel később az 1/2 hányada árverésre került. Ezt megvasaroltam árverésen érvényes licittel.”
Miért kell ezt túlfogalmazni? "Vettem egy fél ingatlant árverésen" pont.
A nejed nem felel a követelésért, ezért a haszonélvezeti joga fennmarad. Emiatt nem is fogja megvenni az ingatlant senki, hacsak te nem.
Vevő Jogai - Ingatlan Végrehajtás
gerbera317,
Egyrészt pont azért gondoltam, hogy törölni fogják, mert így ertékesíthetetlen .
Másreszt azért, mert ha az én részem is árverésen lesz és harmadik személy vásarolja meg, akkor eredeti szerzésmóddak szerzi meg a tulajdonjogom és ebből vezetik le az indokot, hogy miert törölhető.
Harmadrészt pedig a jogszabály szövege
Is félrevezető, mert az stimmel, hogy szerződéssel az is, hogy jelzálogjog után, csak az ingatlan szó zavaros.
Nem mindegy, hogy az egész ingatlanra vonatkozik, függetkenül attól, hogy történt-e azóta az ingatlan tulajdoni hányadaiban változás vagy csak az adós részére vonatkozik.
Én úgy tudtam eddig, hogy csak fedezetelvonó ügyletek megtámadásánál alkalmazzák ezt a szabályt vagy akkor ha haszonélvezeti jogosult is felel a tartozásért,azonban tegnap az ügyvédem azt mondta, hogy az én esetemre is vonatkozik.
Persze vitatkoztam vele, mert amit mondott az szerintem hülyeség.
(2) * Nem terheli az ingatlant megszerző tulajdonos tulajdonjogát a haszonélvezeti jog - függetlenül attól, hogy az ingatlan-nyilvántartásba be van-e jegyezve -, ha annak jogosultja a végrehajtást kérő követelésének kielégítéséért felelős, vagy ha azt a jelzálogjog keletkezése után szerződéssel létesítették.
Ha árverésen vetted az ingatlant (és ha valaki nem tudná: érvényes licittel), akkor a te tulajdoni illetőségedet már nem terheli a zálogjog, hacsak nem kötöttél a jelzálogossal 151. § szerinti megállapodást. Márpedig, ha nincs zálogjog, akkor nem számít a 137. § (2) utolsó fordulata (sem).
„ha az én részem is árverésen lesz és harmadik személy vásarolja meg, akkor eredeti szerzésmóddal szerzi meg”
Hát éppen ezért rendelkezik speciálisan a Vht. arról, hogy az ingatlannyilvántartásba bejegyzett haszonélvezeti jog sikeres árverés esetén is fennmarad. Na.
„ jogszabály szövege Is félrevezető”
Ha az volna, akkor én sem érteném.
„azért gondoltam, hogy törölni fogják, mert így ertékesíthetetlen”
De hát, mi a célod? Az hogy értékesíthetetlen maradjon, vagy pedig az, hogy haszonélvezet nélkül kerüljön árverésre? Mert utóbbi esetben a megoldás rémségesen egyszerű...
gerbera317,
Nem kötöttem megállapodást és árverésen vettem.
A célom az, hogy ne kelljen kiköltözni az ingatlanból.
Ha törölhető lenne, akkor a közös tukajdon megszüntető per ítéletében a bíróság utasíthatna, hogy sikeres árveres eseten kiürítve adjuk át az arveresi vevőnek az ingatlant, mivel arveres lesz a közös tulajdon megszüntetésének a módja.
Ezek szerint éppen te vagy az, aki nem akarja a közös tulajdon megszüntetését? Ahhoz éppen megfelelő eszköz a fennmaradó haszonélvezet, mert úgy nem fogja akarni senki megvenni az ingatlant. De való igaz, hogy a bíróság tehermentesen is elrendelheti a közös tulajdon megszüntetését, akkor viszont mexívtad, mert sikeres árverés esetén igenis költözni kell, vagy pedig neked kell azt az árverést megnyerned.
gerbera317,
Ezért kerdeztem, hogy alkalmazható-e a 137. § (2) az én esetemre vagy nem.
Azt irtad, hogy az utolsó fordulata sem alkalmazható, mert nincs közöm a zálogjoghoz es egyezség sem történt a részemről.
Amikor a Vht. "ingatlan"-t említ, mindig meg kell vizsgálni, hogy azon az egész ingatlant kell-e érteni, vagy pedig csak annak a végrehajtással érintett tört hányadát.
A 137. § (2) szerint, "Nem terheli az ingatlant megszerző tulajdonos tulajdonjogát a haszonélvezeti jog, ha azt a jelzálogjog keletkezése után szerződéssel létesítették." Mivel itt a jelzálog a te ingatlanrészeden már nem áll fenn, okkal vélhetjük azt, hogy a haszonélvezet bizony fennmarad. Csakhogy az "ingatlan" másik felén a jelzálog továbbra is fennáll. Tehát itt a dilemma, hogy most akkor melyik számít: csak a te ingatlanrészed, vagy pedig a teljes ingatlan?
A kérdést a 137. § (1) bevezető fordulata dönti el, mely szerint "A végrehajtás alá vont ingatlant megszerző új tulajdonos tulajdonjogát..." - tehát ha a te ingatlanrészedet, és a közös tulajdon megszüntetését kérő tulajdonostárs ingatlanrészét külön egységnek tekintjük, akkor, mivel a te végrehajtás alá vont, külön ingatlanrészedet nem terheli jelzálog, nem kell nézni, hogy a haszonélvezetet mikor létesítették, és sikeres árverés esetén az továbbra is fennmarad(hat). Hacsak a közös tulajdont megszüntető ítélet másként nem rendelkezik, ugyanis, ha a haszonélvezet fennmarad, az az értékesíthetetlenséget eredményezi.
Sziasztok!
Az MBVK oldalán botlottam bele egy közelemben árverezett ingatlanra.
https://arveres.mbvk.hu/…szletezo.php
Ha nem jó a link, a végrehajtási ügyszám: 178.V.0066/2017/45.
Itt “nevelkedett” laikusként felmerült pár elméleti kérdés bennem, ha nagyon bullshit kérdések, vegyétek tárgytalannak. :)
A veszélyhelyzettel összefüggő - az árveréseket tiltó - kormányrendelet kiterjed az olyan árverésekre amik folyamatosban vannak és a Kr. előtt tűzték ki vagy erre a fent említett árverésre lehet most is licitálni? (én az elsőre tippelek)
A körülményeket nem ismerve azt gondolom, hogy emiatt nem kellett a kutyának se: ,,Sikeres árverés esetén sem köteles kiköltözni: társtulajdonos”
Ez ennyire elriaszt egy árverési vevőt? Nem bonyolult dolog a közös tulajdon megszüntetési per. Vagy mégis?
„én az elsőre tippelek”
Én meg mindkettőre. Ez az ingatlan a vészhelyzeti moratórium hatálya alá esik, ÉS lehet rá vételi ajánlatot is tenni. Csak a végrehajtó nem fogja a vételi ajánlattevőt aktiválni.
Nem ma kezdtél el érdeklődni az árverések iránt, és mégis, ennyi idő után is a "részletes adatok"-at nézed az árverési rendszerben, nem pedig az árverési hirdetményt (a pdf-et)?
Szerencsésebb valóban az, hogyha a végrehajtó veszi a "fáradtságot" és az Elektronikus Árverési Rendszerben, kiszedi a "pipát", így a rendszerben láthatatlanná válnak azok a folyamatos hirdetmények, amelyek a 229/2021 Korm.rendelet hatálya alatt állnak. Magával is kicseszik, hogyha érkezik árverési előleg, intézkedni kell a visszautalásról. Ezzel senkit nem dolgoztat meg, magát sem, az árverezőt sem :)
„ Nem bonyolult dolog a közös tulajdon megszüntetési per.”
na. Ha időd van, mindened van.
„Ez ennyire elriaszt egy árverési vevőt?”
Kérdezd meg Csuklósbuszt, az egyik kedvenc tagom. Ő mindig betakarózna a nem adós társtulajdonos takarójával. :)
Tanács: Szerintem érdemesebb a társtulajdonossal még azelőtt felvenni a kapcsolatot, mielőtt árverező ajánlatot tenne. Megkönnyítheti a saját dolgát. Az információ: kincs.
Ő mindig betakarózna a nem adós társtulajdonos takarójával. :)
:-):-)
Én 99%-ban olyan ingatlant nézek amiben jelen pillanatban nem lakik senki, függetlenül attól hogy van-e társtulajdonos.
De viszont itt is volt olyan nepper meg vannak is, illetve tapasztaltam is a közeli városban ilyet, hogy hiába tehermentes a társtulaj része aki nem köteles kiköltözni, azért is harc van és bizony megveszik úgyis és majd pereskednek.
Van az a leütési ár, amiért megérheti.
Köszi gerbera s neked is papi!
Eszembe sem jutott, hogy árverési vevő legyek, kevés vagyok én ahhoz, csak böngésztem. :) Megnéztem a hirdetményt is gerbera, de abból számomra pl. nem derült volna ki, hogy a társtulajdonos feleség (tulajdoni lap alapján gondolom, hogy ez a rokoni kapcsolat) sikeres árverés után az árverési vevő lakótársa lesz/lehet.
„na. Ha időd van, mindened van.”
Ach, so. Azt hittem sima ügy.
„társtulajdonossal még azelőtt felvenni a kapcsolatot”
Érted ez alatt mondjuk azt, hogy van-e hajlandósága piaci áron megválni az 1/2 részétől?
Kedves fórumozók!
Mbvk árverésen vásároltunk egy ingatlant(a teljes vételárat már kifizettük).
Árverési kifogás érkezett,melyet a bíróság első fokon elutasított.
A határozat azonban nem emelkedett jogerőre,mert a kifogást benyújtó fellebbezett.
A bíróság tájékoztatása szerint a Törvényszékre kerül az ügy.
A bíróság szerint 3 hónapot kell várni a másodfokú határozatra.Van tapasztalata valakinek,hogy ez a valóságban mennyi szokott lenni?
Árverési vevőként minden hatóságnál elutasításra kerül nagyjából bármilyen kérdésünk,mivel nem vagyunk érintettek/ügyfelek.
Van bármilyen megoldás,lehetőség,hogy a kifogás tartalmát megtudjuk?
A másodfokú határozat,a meghozatal után azonnal jogerőre emelkedik?
A válaszokat előre is köszönjük!
Végrehajtás foganatosítása során felülvizsgálati kérelemnek nincs helye. A Törvényszék, mint másodfokú bíróság határozata jogerős. Neked nem is fognak konkrét információt kiadni. Az ingatlan értékesítése, lényegében egy Ultima ratio eljárás, a végső "hadművelet", mivel a jogosult(ak) követelése egyéb módon nem teljesül. Így természetes, hogy élnek a jogorvoslati alapvető jogukkal a kötelezettek. Ha az elsőfokú bíróság elutasította, akkor sanszos, hogy örülhetsz. 3 hónap reális, de ez változó. Itt már nem marad más, csak a várakozás.
Köszönöm a válasz! Várunk,akkor.
Kedves Mindenki!
Ha egy ingatlannál várhatólag végrehajtó általi birtokbaadás lesz, akkor a kiskorú bentlakókról a jegyző fogja értesíteni a gyerekvédelmet? Vagy nem foglalkoznak velük?
Robiiot,
Az árverés utáni végrehajtó által átadáskor (154.§, 154/A.§), lakáskiűrítés esetére sem írja elő a törvény a gyámhatóság értesítését. Azt kifejezetten az önkényes lakásfoglalás kiűrítésekor írja elő, és ha jól látom, a normál árverés utáni kiűrítéskor sehol sem hivatkozik vissza a 183.§-ra.
Egyébként, a 183.§ szerint a végrehajtónak kell értesítenie a gyámhatóságot.
+1
Önkényesen elfoglalt lakás kiürítésénél a rossz hír derült (na jó, egy kicsit borongós) égből érkezik, villámcsapásként, és nagyjából 2 napja van a kötelezettnek, hogy önként távozzon; és ha jön az ellenőrzés, nincs több haladék, menni kell. Ilyenkor a gyermekek elhelyezését valószínűleg csak a gyámhatóság tudja megoldani.
Ezzel szemben az árverést követő lakáskiürítésnél legalább 30 napot kap az adós, de még az után is van bőven haladék - az utóbbi időben ez már években mérhető. Itt már szó sincs villámintézkedésről: az az adós, aki ilyenre merészel hivatkozni, a legenyhébb kifejezéssel élve is hazudik. Persze, ha nem tudja megoldani az elhelyezést, valahol mégiscsak be fog kapcsolódni a gyámhatóság, de nem a kilakoltatási eljáráskor, a helyszínen.
Kedves Fórumozók!
Árverésen vett ingatlanból a moratórium miatt nem költözik ki a korábbi tulajdonos (bár lenne hová mennie, eddig háromszázezer, majd ötszázezer, most már közel 1 millió forintot szeretne kapni "lelépési díjként"). Év eleje óta hitegetnek, hogy kiköltöznek, mindig "már csak két hét". Használati díjat ezért eddig nem is kértem tőlük. Az elején még sajnáltam a bentlakókat, de mostanra már olyan hangnemben beszélnek velem, hogy meguntam az alkudozást. Kellemetlen helyzet nekem is, de mától az én érdekeimet tartom szem előtt.
Két kérdésem lenne, hátha valaki járt már ilyen cipőben.
- A villanyórát - mint tulajdonos - a nevemre írattam. Kikapcsoltatni nem tudom a villanyt, mert lenyilatkoztatnak, hogy lakik-e valaki a házban. Azonban abban az esetben, ha "elfelejtem" hónapokig fizetni a számlákat, mi történik? Megnézik, hogy lakik-e ott valaki, és mint pl. a víz esetében, csökkentik az ellátottságot, vagy így a rendszert megkerülve mégiscsak kikapcsolják az áramot? (Voltam a villanyszolgáltatónál is, de két ügyintéző sem tudott nekem válaszolni...) Illetve abban az esetben, ha van tudomásom arról, hogy laknak az ingatlanban, mégsem fizetem a számlákat, jogilag származhat-e bármilyen hátrányom?
- Állagmegóvás címen meddig terjed a tulajdonosi mozgásköröm? Jól gondolom, hogy analógiával az állagmegóvást köteles tűrni a lakáshasználó? Egy pár nyílászáró felújítás címén történő elvitelére valamint tetőcserére, ázott vakolat leverésére gondoltam első körben...
Köszönöm a válaszokat előre is!!
„a moratórium miatt nem költözik ki a korábbi tulajdonos”
Ugyanmár, te ezt elhiszed? A moratórium nem kiköltözési tilalom, hanem kilakoltatási tilalom! Ő nincs abban akadályozva, hogy önként elhagyja az ingatlant. Ha nem megy, azt nem azért nem teszi, mert tilos volna, hanem mert nem akar.
Ha a villanyóra a tied, valóban megteheted, hogy nem fizeted a számlát, és akkor megszüntetik a villanyszolgáltatást.
Ez szerintem hiba volt a nevedre venni az órát, nem kell már tűzifára költeniük. Ami azon átfolyik terajtad szedik be, aztán sok sikert a behajtásához olyan embereken akiknek már házuk sincs.
Áramlopás esetén is általában azé a bünti akinek a nevén van az óra.
Áramnál nincs szűkítés, teljes kakaóval megy amíg le nem vágják.
Nemfizetés a legegyszerűbb a kikapcsoltatásra, de most sztem jön majd a kikapcsolási moratórium tehát ez már csak jövőre lesz kikapcsolva.
Sőt én vettem villanyóraszekrényt árveréses háztól tulajdonosi hozzájárulással, tulajdonos hiába kérte a kikapcsolást, nem engedte a rendszer mondván most ki se osztanak ilyen munkát, csak életveszély esetén.
Hónapokkal később jöttek kikapcsolni, mert nem volt fizetve, de lakva meg használva sem. :-)
Mi van ha lenyilatkozza az ember hogy " nem sérti 3. fél jogát a kikapcsolás"?
Ezzel lehet a szolgáltató magát védi csak le ha perel a másik fél.
Hol van az óra, milyen óra, odatudsz jutni?
Mi van ha nem kikapcsolást hanem teljesítménycsökkentést kérsz?
Lakáson kívüli óra esetén sztem teljesen jogszerű pl 32A helyett 6A-ert kérni. 6A-rel már nem lehet kifűteni a házat, nem bírja el a bojlert, esetleg a mosógépet sem és milliókat spórolhatsz vele.
Nyílászárófelújítás meg a verőemberekkel kidobálás is van amikor működik még a rendőrök előtt is, de ez utóbbi pl tuti nem jogszerű.
Kedves Gerbera,
persze tudom, ezt azért írtam, hogy ők azzal védekeznek, hogy a moratórium miatt nem kötelesek kiköltözni. Kiköltöznek majd ők magától, ha kapnak 1 millió forintot... Hát azt megnézhetik!
Kedves Csuklósbusz,
azért vettem a nevemre a villanyt, hogy érezzék a nyomást. Teljesen abban a hitben vannak, hogy ők vannak nyeregben - ami persze egy nézőpontból igaz is -, de a fölényeskedő viselkedésük azért megváltozott, mikor mondtam nekik a villanyóra már a nevemen van. Erre azt mondták, hogy akkor azonnal mennek az ügyvédjükhöz és feljelentenek, mert ők nem egyeztekt bele az óraátírásba.
A teljesítménycsökkentéses ötletedet köszönöm, ma megyek az MVM-hez, meg is próbálom. Elsőre előre fizetős villany felszereltetése volt a tervem, de azt elvileg a bentlakó is tudja tölteni...
A következő az lesz, hogy lecserélem a zárat a bejárati ajtón, persze kapnak majd egy kulcsot, ez is csak arra lesz jó, hogy egy picit vegyék észre magukat, hogy ez már az én tulajdonom. Majd jöhet egy ablak, amit eltüntetek egy pár napra, majd visszaviszem "felújítva", vagyis lefestve..
Igazság szerint nem sokra megyek ezekkel szerintem, de engem már annyiszor hitegettek, annyiszor a szemembe hazudtak, hogy most kijár nekik is egy pár nap idegeskedés... Nem szeretnék fizikai tettlegességet, inkább a jogilag megengedhető és nem feltétlenül megengedhető határán szeretnék egyensúlyozni. Ezért próbálok okoskodni, hogy meddig mehetek el.
Akik most bent vannak nyilván nem bérlők, de nem is önkényes lakásfoglalók. Ez a kategória, hogy jogalap nélküli lakáshasználó nekem picit értelmezhetetlen. Lakáshasználati díjat kötelesek fizetni, vagyis quasi bérleti díjat. Akkor elvileg analógia útján igaz lehet rájuk a Ptk 6:346 § (1) is?
6:346. § [A bérlő tűrési kötelezettsége]
(1) A bérlő köteles tűrni, hogy a bérbeadó a lakás állagának megóvásához szükséges munkálatokat elvégezze.
India,
Egyrészt az analógia alkalmazása is legalábbis véleményes. Meg lehet próbálni hivatkozni rá, de egyáltalán nem biztos, hogy vita esetén minden bíróság azonosan alkalmazná, vagyis van benne kockázat.
Az viszont biztos, hogy ha alkalmazható is, akkor jóhiszeműen, a "bérlő" érdekeit nem sértve, elsősorban közös megegyezéssel, az elvárható gondossággal kell eljárnia a feleknek. Például a november-decemberi ablakleszerelés eléggé a joggal való visszaélésnek fog tűnni. Persze, értem én, hogy ő is visszaél a jogaival, ki KELL(ett volna) költöznie, de ez sajnos nem olyan, hogy ha ő is, akkor te is, és akkor majd ezek kioltják egymást.
Kedves Fórumozók!
Köszönöm szépen az eddigi hozzászólásokat!
Új fejlemény van az ügyemben. Mit tehetek abban az esetben, ha a "lakáshasználó" elismerte nekem telefonban (bizonyíthatóan), hogy már nem lakik az ingatlanban?
Azt mondta, hogy elköltözött egy másik településre, de nem adja át önként a házat, bejelentkezve marad addig, amíg nem fizetünk neki 1 millió forintot, és nem adja át addig a kulcsokat sem.
- Az, hogy be van jelentkezve irreleváns az ügyben, ha jól gondolom, ugye?
- És mikor és hogyan tudok jogszerűen bemenni?
- Illetve egyáltalán mi minősül a birtoklás felhagyásával? (Teljesen a homályban tapogatózok..) Ha pl. hetente egyszer bemegy pakolászni egy pár órára, vagy ha 3-4 naponta bemegy egy pár órára az még birtoklás?
Hiába próbálok utánanézni mindennek, egyszerűen úgy érzem, hogy ez az árveréses téma mintha egy fekete lyuk lenne a jogi szabályozásban. Az egyik helyen azt olvasom, hogy a tulaj zárat cseréltethet, ha ad egy kulcsot a bentlakónak, a másik helyen azt, hogy nem, mert magánlaksértést követ el, a harmadik helyen birtokháborítást... Nehéz eligazodni..
A válaszokért előre is nagyon hálás vagyok!
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02