aham, persze :)
Vevő Jogai - Ingatlan Végrehajtás
Sziasztok!
Ha az adós tartozása kevesebb mint az árverezésen elért legmagasabb licit, akkor mikor kapja meg az adós a különbözetet?
Árvereznék egy ingatlanra és úgy számolom, hogy a birtokba adás a kilakoltatási moratórium kezdetére esne.
Legalább is a végrehajtó mondta, hogy ha nincs semmi jogorvoslat is november a nap, de ott nekik már nagyon sok dolguk van :) így az idén már nem lesz kényszer kilakoltatás.
@realtrebitsch: Ha az árverési vevő jelzi, hogy nem biztosított a lakhatása, akkor mindegy, hogy moratórium van, vagy nincs, 30 napon belül át kell adni az ingatlant. VHT 182/A
@geucsa - Rosszul tudod! A magánszemély végrehajtást kérő kérheti a bíróságtól az ingatlan kiürítését a moratórium alatt is, ha nincs hol laknia, NEM az árverési vevő!
@Legjobb: Olvasd el az 1994. évi LIII. törvény 154/A. § (12)-(13) bekezdéseit, aztán rájössz, hogy geucsa helyesen hivatkozott a 182/A. §-ra.
Persze csak a hivatkozás helyes, egyébként nem olyan egyszerű a helyzet, mint ahogy vázolta.
.
@realtrebitsch: Az adós akkor kapja meg a vételárból visszajáró pénzét, amikor az egyéb jogszabályi feltételek is fennállnak (ha a vevő tulajdonjoga már be van jegyezve az ingatlan-nyilvántartásba, akkor valószínű a kifizetés is megtörtént) - ha a vételár egyáltalán elegendő a tartozás kamatokkal növelt összegére (hiszen a hirdetményben csak a tőkeösszeg szerepel).
@grave - Tőlem úgy vezetitek félre itt egymást, ahogy akarjátok, attól még a jogszabály nem változik. Pontosan az a helyzet, amit írtam, és akkor még a 60 napról és a 6 hónapról nem beszéltünk, de ezt most nem fogom részletezni, azok is benne vannak az általad is hivatkozott jogszabályban. Tudod értelmezni, hogy mit jelent a 182/A. § megfelelő alkalmazása? Illene tudni.
A 182/A. § (3) c) pont valóban a végrehajtást kérőt említ. Azonban vegyük má' észre, hogy a Vht-nak ez az alfejezete a lakásügyben hozott bírósági határozat végrehajtásáról szól, ahol a végrehajtást kérő kérelme eleve az ingatlan kiürítésére irányul!
De mivel az áverés utáni ingatlan-kiürítést is ugyanezen szabály alkalmazásával kell foganatosítani, ezért azt a 154/A. § nem írja le külön, hanem csak utal a 182/A. § alkalmazására. És még csak az se zavarjon senkit, hogy a 182/A. § a végrehajtást kérőt jelöli meg a jog jogosultjaként, mert a 154/A. § (13) szerint az ingatlan kiürítése során az árverési vevő a jogai és kötelezettségei tekintetében a végrehajtást kérővel esik egy tekintet alá.
@grave és @gerbera, hajszoljátok csak bele az árverési vevőket, majd koppannak. Meg is érdemli a koppanást, aki télvíz idején akar valakit kizavarni a lakásából. :)
Ejnye, lejjebb még jogászkodtál. Most már csak a télvízre bírsz hivatkozni?
Hát tudd meg: jogalkalmazónak gyenge vagy, és végrehajtónak is kevés lennél, mert akkor tudnád, meg egyébként is tudnod kéne, hogy a 182/A. § (3) c) alkalmazására árverést követően egyszerűen nincs precedens.
Ejj, @gerbera, látom, meleg van nálad, már nem emlékszel, hogy milyen kérdés volt a kiindulópont, így most a saját érvelésednek tettél keresztbe. :) Na, léptem értelmesebb elfoglaltságok felé. Te pedig görgess lejjebb, akkor majd rájössz, és írogass még, ha van kedved. Szép napot!
Szevasz.
Tisztelt Fórumozók!
A következő problémával kapcsolatban szeretnék felvilágosítást kérni.
Adott egy lakás, melyet a jogos tulajdonosa értékesíteni szeretne, ám az ingatlan lakott, nem bérlő, hanem családtag által. Köztük nincsen semmiféle megállapodás. Az illető nem hajlandó kiköltözni.
Kérdésem az lenne, hogy a lakás kiürítését először peres eljárásban kell kezdeményezni, s ha ez nem jár eredménnyel, végrehajtást kell kérni rá? Avagy a sorrend fordított: végrehajtás kezdeményezésével lehet ezt megtenni? Válaszukat előre is köszönöm!
@Eszter79: Igen: először per, jogerős ítélet után pedig végrehajtás. Javaslom ügyvéd megbízását.
Sziasztok,
Mi történik, ha az árverésen egy 0-val többet ír be valaki licitnek?
Kikiáltási ár:
32 868 000
Minimál ár:
16 434 000
Aktuális licit:
3 636 829 000
Így zárult az árverés. Ilyenkor van valami egyedi elbírálás vagy követelni fogják a vevőn a különbséget amennyivel a következő árverésen kevesebbért megy el az ingatlan + előleget bukja?
Mit eggyel, kettővel :D
Nem fizeti meg a vételárat, cserébe bukja az előleget.
de olvastam már itt azt is, hogy az ismételt árajánlatban amennyivel kevesebb a sikeres licit értéke, annyit még követelhetnek az első (nullát nyomogató) licitálótól is...
Ilyen szempontból ez a 3,5 milliárdos ajánlatbevitel elég drága lehet...
a 2. sikeres licitértéke...
Igaz. És mivel az adósnak valószínűleg nincs milliárdos tartozása, a hitelezők kielégítését követően fennmaradó vételár (illetve itt a különbözet) az adóst illeti. Amit ha a nullákat nyomogató nem fizet meg, akár érvényesíteni is lehet ellene.
Kedves Gerbera317!
Ha az adós nem költözik ki a megadott határidőig, de a vevőt meg bejegyzik, mint tulaj, akkor amíg nem kerül birtokba adásra az ingatlan, addig az adósnak mi a jogcíme az ott tartózkodását illetően? Hiszen ki kellett volna költöznie, de megvárja a kilakoltatást. Lehet nem jó szakszavakat használtam, de szerintem érted a kérdés lényegét.
A birtokba adásig, ha történik valami az ingatlanban, úgy, hogy az adós még bent lakik, de ugyebár már ki kellett volna költöznie, akkor ki vonható felelősségre? Gondolok arra, ha szándékosan szétveri a falat, vagy kiveri az üvegeket stb. Mit tehet a vevő? Rendőrség és feljelentés?
Említetted, hogy lezárják az ingatlant. Ez minden esetben így van, vagy végrehajtóként más és más?
Köszönöm szépen!
A ki nem költözött adós jogcím nélküli lakó, aki viszont nem rakható ki csak úgy, csakis a Vht. 154/A. § szerinti szabályok szerint. Ha addig kárt okoz az ingatlanban, a kárigényt ellene lehet érvényesíteni, ami vagy behajtható lesz, vagy nem. Egyébként nem szokták szétverni az ingatlant. A kazánt a konyhabútort, a csapokat le szokták szerelni, de szét nem szokták verni a lakást.
wt15-nek:
Ez ugye a Siófoki ingatlan volt? Nem hittem el, amikor megjelent az az irracionális összeg, ami 3.6 milliárd! Aztán valaki még erre is rányomott reflexből. Azt sajnáltam leginkább.
Kérdezted mi a helyzet ilyenkor. A legmagasabb ajánlattevő felel azért a kb 300 milliós követelésért, amely konkrétan azt az ingatlant terheli.
Tehát nem csak a 10% árverési előleget bukta a legutolsó ajánlattevő!
Megjegyzem, nagyszerű ingatlan volt, teraszos, balatonra néző, leutaztam terepszemlézni.
Az árverési vevőn azt a többszázmilliós követelést érvényesíteni fogják, hacsak nem érkezik olyan árverési kifogás, ami érvénytelenné tenné az árverést. Gondolom az árverséi vevő ügyvédje már gondolkozik mindenféle lehetőségen...
Poreci írta, hogy majd a második legmagasabb ajánlattevőn bármit követelhetnek. Szerintem nem. Ilyen alapon egy értékes ingatlannál a licitálás kezdetén valaki egy irracionális magas összeget adna pl másodikként, pl egy árokból 2 sörért kirángatott stróman által, ezáltal egy minimálár környéki összegért elmenne az ingatlan miközben a stróman általi 10% veszne csak el.
Ha esetleg értintett vagy az ügyben akkor akár magánban is megírhatnád mi lett az utójáték.
Szép napot Mindenkinek!
Az alábbi problémában kérném a véleményeteket. Olyan problémába ütköztem, hogy érvényes árverés után 58. napon birtokba vettem az ingatlant. A földhivatal a tulajdonjog bejegyzést sokkal hamarabb megtette. A társasház távfűtéses és a szolgáltató a tulajdonjog bejezésétől számítva nekem számláz, függetlenül attól, hogy a birtokbaadás nem történt meg.
A volt tulajdonos önszántából nekem nem fogja kifizetni és szerintem polgári peren felesleges követelnem.
Számomra az lenne jó, ha a szolgáltató a tényleges fogyasztótól vagyis a volt tulajtól követelné.
Még jó, hogy nem téli hónap van, mert így csak az alapdíjat kell kifizetnem.
Szerintetek tehetek valamit, vagy nyugodjak bele mint plusz járulékos költség.
Üdv.
Két havi alapdíj?
Én bepróbálkoznék egy levéllel (kinek fizetsz, a szolgáltatónak, a díjbeszedőnek, vagy a társasháznak?), porbacseresznye alapon, hátha, de egyébként elengedném.
Ez legyen a legnagyobb bajod.
Pereskedni semmiképpen nem kezdenék ezért.
Esetleg egy fizetési meghagyást a régi tulaj ellen megpróbálhatsz, de egyrészt az is jelentős, gondolom a vitatott összeggel összemérhető mennyiségű költséget jelentene neked a közjegyzőnél, másrészt, ha árverésen vetted, gondolom a régi tulajt sem veti fel a pénz, és az esetleges későbbi végrehajtás is eredménytelen lehet, úgyhogy csak még többet buknál.
Szerintem tedd túl magad rajta.
Bence75-nek:
"Poreci írta, hogy majd a második legmagasabb ajánlattevőn bármit követelhetnek. Szerintem nem. Ilyen alapon egy értékes ingatlannál a licitálás kezdetén valaki egy irracionális magas összeget adna pl másodikként, pl egy árokból 2 sörért kirángatott stróman által, ezáltal egy minimálár környéki összegért elmenne az ingatlan miközben a stróman általi 10% veszne csak el."
Nem ezt írtam, gerbera értette, hogy miről írtam. (kb.: az első árverés nyertese, ha visszalép, akkor az újból meghirdetett árverésen, amennyivel alacsonyabb a végső nyertes licit, mint az első árverásen, a kettő közötti különbözet összegét követelhetik az első licit visszalépő nyertesétől).
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02