Hol találom meg a legfrissebb rendelkezést arról, hogy hány napig kell az ingóságokat őrizni? Találtam 60 napot is de 30-at is.
Vevő Jogai - Ingatlan Végrehajtás
Gg. ,
Van ilyen is, olyan is, esetedben a Vht az irányadó.
„Vht.182.§ (2) Ha a másik lakásban a kötelezett ingóságait vagy egy részüket nem lehetett elhelyezni, raktárban vagy más alkalmas helyiségben való elhelyezésükről - a kötelezett költségére és veszélyére - a végrehajtást kérő gondoskodik. A végrehajtást kérő az ingóságokat 60 napig köteles tárolni, ezt követően megszünteti az ingóságok további őrzését, és az ingóságok megsemmisítése vagy hulladékként való átadása iránt intézkedik.”
Na fene.
Köszönöm.
Tisztelt Jogasz urak/holgyek,,
A követkwzőket szeretnem kérdezni:
vevő joga a LESZALLITHATÓSÁG tekinteteben
Ha egy eljaras folyamatos részben van, akkor a nekem megadott info alapjan nem adnak felvilagositast
De akkor kitől/hogyan tudom meg hogy az adott ingatlan leszallitható-e 90%, 70% vagy 50% -ra ?
Igen valahol egyertelműen mutatja az mbvk.hu , -de azt mondtak lehetnek meg mas esetek is
Tulajdonoképpen mitől függ a leszallithatóság?
Adósság mértékétől illetve a követeleskezelő mit ker ? A törvény egyes paragrafusai is meghatarozoak, csak a kerdes milyen eseben ?
köszönöm a felvilagositast !
Llm,
Én csak laikus vagyok itt. Hogy mitől függ a leszállíthatóság, a Vht. szabályozza:
"147. § (1) * Az ingatlan kikiáltási ára a becsérték összege.
(2) * Az ingatlanra - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - az árverés
- első szakaszában legalább a kikiáltási ár 90%-ának,
- második szakaszában legalább a kikiáltási ár 70%-ának,
- harmadik szakaszában legalább a kikiáltási ár felének
megfelelő összeggel tehető érvényes vételi ajánlat.
(3) * Lakóingatlanra az árverés
- első szakaszában legalább a kikiáltási ár 90%-ának,
- második szakaszában legalább a kikiáltási ár 80%-ának,
- harmadik szakaszában legalább a kikiáltási ár 70%-ának,
- mindhárom szakaszában fogyasztóval kötött szerződésen alapuló követelés behajtása esetén legalább a kikiáltási ár 100%-ának
megfelelő összeggel tehető érvényes vételi ajánlat, ha az adósnak ez az egyetlen lakóingatlana, lakóhelye ebben van, és a végrehajtási eljárás megindítását megelőző 6 hónapban is ebben volt."
Ha a fentiekről (ti. hogy az adósnak van-e más lakóingatlana, hol lakott a végrehajtás megindítását megelőző 6 hónapban, fogyasztói szerződésből eredő követelés behajtására indították-e meg) nincs információd, akkor szerintem csak a végrehajtó tudna neked felvilágosítást adni, de mivel ezek személyes adatokat érintő, GDPR-szabályozás alá eső kérdések, az adós kifejezett hozzájárulása nélkül a végrehajtó adhat rájuk választ. Az adóst keresheted még meg ezügyben, viszont ő bármit mondhat neked, illetve valószínűleg nem lesz érdekelt abban, hogy ismét árverésre tűzzék az ingatlanát.
Üdv!
Milyen felelősséggel tartozik a végrehajtó az adós felé az általa elkövetett hibákért?
Hogy pontosabb legyek:
- az árverési jegyzőkönyvet az előtt 'jogerősítette', hogy a folyamatban levő fellebbezések elbírálását megvárta volna
- a tulajdonjog átszállt az árverési vevőre
- majd a végén kiderült, hogy az árverési jegyzőkönyvet megsemmisítette a bíróság, a végrehajtó lényeges jogszabálysértése miatt.
Az előleg/vételár után járó elmaradt kamatok, illetve az elmaradt haszon (árverési vételár vs piaci érték) tekintetében van értelme perelni?
Köszönöm.
"Milyen felelősséggel tartozik a végrehajtó a VEVŐ felé az általa elkövetett hibákért?"
A felelősséggel tartozás nem valaki felé van. Ez a legfontosabb, minden más csak vízfesték. Édes nyanyanyelvünk, ugyebár...
A végrehajtó valóban jogsértően intézkedett a tulajdonjog bejegyeztetésével.
Hanem miféle kamatról beszélsz? Kikötöttetek bármiféle ügyleti vagy egyéb kamatot, amikor megfizetted a vételárat? És miféle elmaradt haszonról beszélsz? Az ingatlan végül sem így nem lett, sem szabályosan nem lett volna a tied, tehát az, hogy most nem tudod eladni, nem annak a következménye, hogy a végrehajtó idő előtt jogerősítette az árverést.
Más követelésed is van. Mert pénzt nem látsz belőle.
H_alex,
„majd a végén kiderült, hogy az árverési jegyzőkönyvet megsemmisítette a bíróság, a végrehajtó lényeges jogszabálysértése miatt.”
A jegyzőkönyvet? Ez egészen biztos?
Mi volt a "végrehajtó lényeges jogszabálysértése" konkrétan?
Nehezen hihető...
Kedves gerbera317 és drbjozsef!
Nemrégiben a végrehajtó újra kiírta a birtokbaadás időpontját, amely nyomán végre birtokbavehetném a több éve tulajdonomban lévő ingatlanomat. Azonban erősen megalapozott gyanúm szerint az adós ismételten élni készül a kifogásra vonatkozó jogával.
Kérdésem, praktikusan mit lehetne tenni/megelőzni hogy a járásbíróság újra felfüggessze az eljárást a mondva-csinált, nyílvánvalóan időhúzó cél dacára?
Köszönettel,
vincent_treasury
Most már egy ügyvédet fogadni...
Olcsóbb lenne mint évekig várni a csodára.
Kedves Majordomus,
Azert mert eddig elhuzodott nem jelenti azt hogy olbe tett kezzel vartam eddig. Eppen ellenkezoleg, rengeteg munka es utanajaras van amogott hogy sikerult visszaverni az eddigi probalkozasokat. Az evek alatt felfagdtam faktoring cegeket, jogi tanacsadot (tobbet is) es termeszetesen jogi kepviseletet is.
Azert fordultam itt extra infohoz mert az elmult evek tapasztalata alapjan a jog es foleg a vh jog, plane a kapcsolodo burokracia nem egy egzakt kiszamithato dolog, azaz minel tobb nezopontot erdemes meghallgatni. Mar millioszor hallottam hogy most mar tenyleg atadjak, nem johet kozbe semmi.
Ugyhogy egyreszt kimelj meg a vak eloiteleteidtol, masreszt szivesen veszek konstruktiv meglatast, javaslatot.
Hol van az előzmény?
nem a vak előítéletekben?
Kedves gerbera317!
Hadd ne fejtsem itt ki a több év alatt történteket, voltak kifogások, különféle perekre hivatkozott és közjegyzői végzésekkel elrendelt felfüggesztések - mind megszüntették, érvényes, jelenleg a már kitűzött birtokbaadásra várok. A kérdésem azonban általános és rémesen pragmatikus: mit lehet tenni a kifogások ellen, ezáltal a birtokbaadás mielőbbi lefolytatása érdekében? Tudom, a kifogásnak nincs halasztó hatálya, de az arra hozott ítéletre adott fellebbezésnek viszont igen. Próbáljak beszélni a járásbíróság illetékes bírójával? Írjak levelet tisztességtelen magatartásról, rosszhiszeműségről, időhúzásról? Tán adjam le kinyomtatva az eddigi history-t? (úgyis megkapják)
Természetesen a kifogásra észrevételt tenné(n)k. Mi egyebet lehet tenni?
Köszönöm
vincent_treasury,
Sajnos ez ilyen.
Panaszt, feljelentést tenni, pert indítani, kifogást beadni, fellebbezni nem tilos.
Mi értelme lenne ezeknek, ha meg lehetne tiltani ???
Az alaptalan kifogásra lehet kiszabni rendbírságot - tudom, ez téged nem vígasztal.
Árverésen 50 %-ban tulajdonosa lettem egy lakásnak, melyet lakottan árvereztek. A tulajdonjogom inyt. bejegyzése után a lakás másik felének tulajdonosától használati díjat kértem, amit rendesen fizet is, kb. 1 éve. De most szeretnék hozzájutni a befektetésemhez, és megkerestem, hogy találjunk megoldást a közös tulajdon megszűntetésére. Ő azt mondja, nem szándékozik megvenni az én 50 %-omat, a közös értékesítést sem akarja. Neki jó ez így, ahogy van. Én viszont nem szeretném, ha csak a használati díjjal kéne beérnem, szükségem lenne, hogy megtérüljön a teljes befektetésem. Nem látok esélyt a megállapodásra, hiába próbáltam meggyőzni, hogy ne bíróságon kelljen a közös tulajdon megszüntetését kérnem, állapodjunk inkább meg. Mit gondoltok, van esélyem megnyerni a pert? Vagy száz évig is bent lakhat, mondván, hogy én lakottan vettem, mit akarok? Van valakinek tapasztalata ilyen ügyben? Köszönöm, ha segítetek.
Közös tulajdont megszüntetni, ha a felek nem tudnak vagy akarnak megegyezni, csak peres úton, végső soron pedig végrehajtás útján lehet. Viszont lehet. De ne feledd, hogy te tenyereltél bele másvalakinek az életébe, nem pedig ő a tiedbe, és ezt a bíróság is látni fogja, és meg fog róla emlékezni az ítélet indoklásában is.
Kedves gerbera317! Igen, ezt értem. De mégis: milyen esélyeim vannak? Egyáltalán a bírói gyakorlat ismeretében vannak? Mert pereskedni a nyerés esélyével érdemes.
Az nem méltányolható igény, hogy a tulajdonos (én, aki ugyan lakottan árverezéssel jutott hozzá az 50%-hoz, de mégiscsak részben tulajdonosa vagyok az ingatlannak) tudja gyakorolni is a tulajdonosi jogait belátható időn belül?
Milena
„Az nem méltányolható igény, hogy a tulajdonos (én, aki ugyan lakottan árverezéssel jutott hozzá az 50%-hoz, de mégiscsak részben tulajdonosa vagyok az ingatlannak) tudja gyakorolni is a tulajdonosi jogait belátható időn belül?”
Gerbera317 fórumtárs arra próbált célozni, hogy te árverésen vettél egy 50 % tulajdonrészt mélyen áron alul ugyebár, aminek a másik 50 % tulajdonosan feltehetően nem tehetett róla, hogy a tulajdonostársa adósságba keveredett és elárverezték az ingatlanrészét. Ehhez képest most te neki, aki valószínűleg ártatlan az egész történetben, épp romba kívánod dönteni az életét, mert ami az ingatlan bírósági úton történő esetleges elárverezése esetén megmarad neki, abból ő nem tud új, önálló életet kezdeni. És bizony ez a tény ott lesz a bíróság előtt is.
Arról meg már ne is beszéljünk, hogy egy közös tulajdon megosztása perben nincs győztes és vesztes, a perköltséget megosztva fogjátok a bíróságnak kifizetni. Azaz megint egy tétel, amivel szegény ártatlan másik tulajdonost meg kívánod rövidíteni akarata ellenére. Nyilván ez nem a jogi részéhez tartozik szorosan - elsősorban etikai kérdés - de nem árt egy kicsit elgondolkodni rajta, hogy mire is készülsz valójában.
Milena
Aki árverésen résztulajdont szokott venni, az általában befeketetési céllal kívánja megvásárolni és nem azonnal egy éven belül pénzt is akar belőle látni, mert ha árverésre kerül az esetleges ingatlan a bíróság által, akkor az sem piaci áron fog elkelni, szóval sok pénzt ne remélj belőle.
Szomorú örökös
Köszönöm, világos. Ahogy elnézem itt a fórumot, azért nem én vagyok az egyetlen, aki ilyen módon szerez tulajdont, értem én, hogy a "vétlen", nem adóstárs nem tehet róla, hogy ez a helyzet, de praktikusan most az van, hogy a vétkes adós, és a vétlen 50 %-ban most is tulajdonos élettárs, vígan ugyanúgy élnek abban a lakásban, mint eddig. Ugyan már a fele lakás másé, de nem változott a helyzetük.
A végrehajtást kezdeményezőt kielégítették a vételárból, amit én fizettem meg.
Mondjuk mi van, ha értékesítenénk közösen, és szépen elmennének egy kisebb lakásba? Ez azért nem olyan lehetetlen igény.
Leginkább az érdekel, hogy egyáltalán van-e reális esélyem pár éven belül perben elérni, hogy a bíróság helyt adjon igényemnek, hogy a tulajdonközösséget megszüntessük. Vagy meg kéne várnom, hogy kihaljon a társtulajdonos?
Volt már itt a fórumozók közt bárki ilyen perben, mik a tapasztalatok, milyen lehet a bírói gyakorlat?
Milena,
Én két veszélyt látok:
- A tulajdonostárs azt mondja, hogy "alkalmatlan időre esik" a megszüntetés, és ezért kéri, hogy a bíróság halassza el a megszüntetést. Ezt neki kell kérnie, indokolnia.
- A tulajdonostárs kérelmére a bíróság a Ptk. 5:159. § szerinti használat jogát alapítja a tulajdonostárs javára. Bár az emiatti értékcsökkenést a tulajdonostárs viseli, nem pedig Te, az egész ingatlan eladhatatlanná válhat, ha pl. fiatal a tulajdonostárs.
Olvasgasd a Ptk. 5:83-84. §-t és ezt:
https://kuria-birosag.hu/…-pk-velemeny
A végén benne van, hogy ki viseli a perköltséget. Szomorú örökös a régebbi szabályokra utalt, amikor azt írta, hogy "nincs győztes és vesztes", ma már a fenti kúriai vélemény szerint van.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02