Nem vagyok rá képes pénzeszköz hiányában. Ezek szerint akkor itt ez megtehető és támadhatatlan?
Ingatlanügyek
Most szólj hozzá: akinek van valamije, az azt eladhatja! Szerintem is nagyon meglepő.
Erre kíváncsi lennék én is, mert mint olvastuk, "házassági vagyonjogi kereset még folyamatban van". Azaz a bíróság még nem döntötte el, hogy a tulajdoni arányokat megváltoztatja-e. Eközben az egyik tulajdonos eladhatja azt a tulajdoni hányadot, amiről még azt se tudni, hogy mekkora?
A közhiteles nyilvántartás adatait mindenki valónak köteles elfogadni. Ha még perfeljegyzés sincs, akkor meg pláne.
A héten benyújtom a perfeljegyzési kérelmemet. Ellenjegyző ügyvédet tájékoztattam, hogy az ingatlan per alatt áll. Állítása szerint jóhiszeműen járt el és felperesem nem tájékoztatta erről sem őt sem vevőt. Amíg nincs perfeljegyzés addig "jóhiszeműen" lehet eljárni. Tájékoztattam, hogy a per még hosszú évekig is tarthat, és változhat a tulajdoni hányad is. Ügyvéd elvileg meglepődött és lehet, hogy visszavonásra kerül a szerződés az új ismeretek fényében.
Utólag? Minek?
Utólag? Minek?
Biztos ami, biztos, felperestől bármi kitelik. Meg hogy tájékoztassam női bírót, hogy a kis kedvence mit művel.
Tisztelt Szakértők!
Az alábbi problémával fordulok Önökhöz. Az Édesapám halála után 2008-ban megörököltem a szüleim ingatlanjából az ő részét. A szóban forgó ingatlan egy családi ház fele, valamint a telek 5/12-ed része, másik 5/12 rész Édesanyám tulajdona és 2/12 rész a szomszédunk nevén van. A telek nem megosztható, a szomszédom tulajdonában kb. 94 nm terület van, amin egy régi lóistálló állt, amit ő átépített egy kétszobás családi házzá, ezáltal beépítette a saját területének 95%-át. A házát hézagolás nélkül, egy az egyben a mi házunk tűzfalára építette, és mivel két alkalommal is kidőlt a hátsó fala, egy betonkoszorút is csatlakoztatott szintén a mi házunk tűzfalára, aminek következtében a falunk elkezdett repedni. Emiatt is pereskedtünk vele.
Ezen felül egy téglagarázst is épített. Ez még a 90-es évek első felében történt, a szüleim szóltak az építési hatóságnak, akik kiszálltak és valamiért nem tettek semmit. (Az ügyintézőt, aki a terepszemlét vezette, nem sokkal később eltávolították a tisztségéből korrupciós ügyek miatt.)
Később, a 2000-es évek elején-közepén egy másik per miatt újra terepszemlézett a hatóság, de akkor már csak a vállukat vonogatták, hogy a szomszéd háza 10 éven túl van, nem lehet tenni semmit. Arról a házról egyébként sem építési terv nem készült, sem szakember nem látta. Így természetesen fennmaradási és használatbavételi engedély sincs rá. A telekkönyvön a mai napig a lóistálló van feltüntetve.
A bírósági építési szakértő megnézte és írásba foglalta,hogy az a ház értéktelen, eladhatatlan, mert nincs saját területe.
Az Édesapám halála után az én tulajdonomba került a szülői ház fele és a telek 5/12 része.
A gondot az jelenti, hogy szeretném átépíttetni a mi házunkat és kibővítés is szóba került, mert egyébként a mi tulajdoni hányadunk a telek nagysága szempontjából lehetővé tenné.
Azonban az Építési Osztálynál közölték, hogy semmilyen engedélyt nem kaphatok bővítésre, mert a szomszéd miatt a telek beépítettsége nagyobb lenne a megengedettnél.
Ez által azonban sérül az a jogom, hogy a saját ingatlanommal szabadon rendelkezzem.
A szomszéd házát nem bontja el a hatóság, mert 10 éven túl van, nem is bírságolja, ugyanakkor fennmaradási engedélyt sem kapna rá. Patthelyzet.
20 éve árulja az ingatlant, senkinek sem kell, nem nehéz kitalálni, miért. Ráadásul irreálisan magas árat kérne érte(10 M Ft.). Édesapám halála után felajánlottuk, hogy megvásárolhat tőlünk területet, hogy legalizálja és eladhatóvá tegye a házát, ő erre nem hajlott.
A kérdésem, hogy ilyenkor mit lehet tenni? A szomszéd házához nem fog senki nyúlni, ugyanakkor jómagam akadályozva vagyok az ingatlanom szabad használatában. Ráadásul, ha úgy vesszük, ez a helyzet jelentősen csökkenti az ingatlanom értékét.
Válaszukat nagyon köszönöm!
Istenem...
Hát ja Béla Sándor. Meg még amióta a fityesz hagyja, hogy az igazság szolgáltatás bűnszervezetként működjön. A bíróbőrbe bújt női bűnelkövető halomra követi el a hivatali visszaélés bűntettét, a bűnszervezet másik, ügyészi tagozatának bűnözői pedig nem győzik írni a nagyobbnál nagyobb baromságaikat, hogy védjék a seggüket. Van már öt, abból kettő Központi Nyomozó Főügyészség, de a tetves bélférges csiga tempójával, amivel az adófizetők pénzén, ötcsillagosra felújított épületeikben bűnöznek is lassan eljutok a legfőbbig, csak hogy tudjam, hogy milyen mély vagy magas a bűnszervezet, aztán megkérdezem az RTL Híradót, a kuruc.infot, a fészbukot, hogy van-e érdeklődés. És tudja rendkívül mód undorodom tőle, hogy ezek bárkit gyanúsítanak, vádolnak vagy elítélnek. A legbiztonságosabb bűnszervezet, sikerült a törvények fölé helyezni magukat, és ön szerint pl. dr. Razguly meg fogja állapítani saját nagáról, hogy bűncselekményt követett el. A borzalom, hogy nincs lehetőségem menekülni, ebből a rothad bűzös posványból.
Sziasztok,
korábban már téjékoztatást kértem magánszakértői témában, de megpróbáltam a szakértővel még egyszer egyeztetni, és arra a kérdésemre, hogy miért nem szerepel részadat, és összehasonlító adat a magánszakértői véleményben használati díj kapcsán, az alábbi választ kaptam az ügyvédjétől, és szeretnék tájékoztatást kérni, hogy ebben a formában szerintetek ez igaz állítás-e? Szerintem ellentmondásos, nem kell összehasonlító adat, de a bíró összehasonlítási és részadat nélkül megállapítja, hogy helyes e a kihozott végeredmény, lehet, hogy csak én nem értem...??? Ennek a szakértőnek elhiszem, a másiknak nem???
"Évtizedes polgárjogi gyakorlatom alapján arról tudom tájékoztatni Önt, hogy az ingatlanforgalmi szakértők használati díj megállapításnál általában nem tüntetnek fel összehasonlítási adatokat, mivel ezek az adatok nem ellenőrizhetőek, ugyanis nincs közhiteles nyilvántrartás, melyben a bérleti díj adatokat rögzítenék. A szakértő gyakorlata győzi meg a bírót, hogy az általuk megállapított bérleti díj adatok megfelelnek-e a piaci viszonyoknak s ezekből az adatokból hogyan számíthat használati díjat.”
Választ előre is köszönöm.
Én nem értem, mi a kérdés.
Amit nem értek általában igazságügyi szakértőnél:
Hogy győzi meg a szakértő a bírót, hogy az általa megadott adatok helyesek, ha semmilyen részadatot, összehasonlító adatot, nem ad meg, és szerinte ennek nem is kell benne szerepelnie?
Milyen bérleti díj adatok? Milyen adatokból számít használati díjat? Bíróság az egyik igazságügyi szakértőnek elhiszi a másiknak nem, pusztán a gyakorlata alapján, részadatok, összehasonlító adatok nélkül?
„A szakértő gyakorlata győzi meg a bírót, hogy az általuk megállapított bérleti díj adatok megfelelnek-e a piaci viszonyoknak s ezekből az adatokból hogyan számíthat használati díjat.”
Egyébként konkrétan magánszakértő kapcsán
nem ad meg semmi részadatot, csak végeredményt. Közölte azt is, hogy voltak részadatok, összehasonlító adatok, de minden adat személyiségi jogi védelem alatt áll, még saját számítási/ becslési metódusa is, úgy hogy egyfelől közölte részletes számítást nem végzett, másfelől ha végzett volna akkor szerinte ugyanazen eredmény jönne ki. Leírta legnagyobb megdöbbenésemre azt is, hogy megfelelő minőségben most sem tudná elvégezné a munkát, az erre vonatkozó kérdésemre pedig nem hajlandó válaszolni, hogy ha ez így van, akkor miért fogadta el a megbízást? Persze ezeket csak azután közölte, miután kifizettem a magánszakértői díjat, addig el sem küldte a szakértői véleményt. Azt is utólag, panaszomra közölte, hogy adatai szóbeli adatok, szakértői véleményben nem szerepel ez a „szóbeli” rész, csak az hogy beszerzett adatok alapján határozta meg a haszánlati díjat. Egyébként használati díj kapcsán a magánszakértői vélemény 11 sor nagy betűmérettel, tudom nem kilóra megy, de...
Elnézést a részletesebb leírásért, és az értetlenkedésért, de tényleg nem értem, és biztos vagyok benne, hogy nagyobb tudással rendelkeztek ezen a téren, mint én.
Mi a probléma Pyrx ??
Vannak un. igazságügyi szakértők és vannak egyéb szakértők.
A szakértőket bizonyos kritériumok alapján választják ki és adnak nekik jogosultságot. Szakértő egyébként bárki lehet, ha ért a szakmájához és aki megkérdezi a véleményét bízik benne. természetesen pénzt nem kérhet a tevékenységéért, de amúgy szakérthet.
2014.10.21. 08:03
„Hogy győzi meg a szakértő a bírót, hogy az általa megadott adatok helyesek,”
Sehogy. a szakértő feladata nem ez, hanem a véleményalkotás. Aztán azt a biró elhiszi vagy sem.
Akkor én fogalmaztam rosszul.
Bíróság felkér egy igazságügyi szakértőt, hogy állapítsa meg, hogy mekkora a használati díj ingatlan kapcsán. Ez esetben elég, ha az igazságügyi szakértő leírja 11 sor nagyméretű betűkkel, hogy családi házakkal számoltam, és a beszerzett adatok alapján 130.000 Ft/hó a használati díj, amit meghatároz, és ennek jelen körülmények között 70.000 Ft/hó a ténylegesen realizálható összege, felsorol 4 szempontot és utána három pont. Nem kellene leírnia, mégis milyen beszerzett adatok alapján számolta/határozta/becsülte meg azt, ha már azt leírta, hogy a beszerzett adatok alapján határozta meg, így nem visszaellenőrizhetetlen a szakértői vélemény? Nem kellene ennél részletessebben indokolnia, és leírnia az összes szempontot, amit releváns volt szakértői véleményének megalkotásakor?
Magánszakértő kapcsán pepitában, elég, ha 11 sorban leírja, a fentieket, beszerzett adatok, de milyen adatok alapján az személyiségi jogi védelem alá esik, ahogy a saját számítási/becslési metódusa is állíátsa szerint?
Jobban értetek hozzá, mint én, ezért elnézést mégegyszer értetlenkedésemért. Ha azt mondjátok, hogy így van, bár furcsállom, de mivel nem értek hozzá, elfogadom.
Amennyiben peres fél vagy (alperes, felperes), abban az esetben ezeket a kérdéseket közvetlenül a szakértőnek is felteheted. Pl.a szakértő milyen beszerzett adatok alapján számolta/határozta/becsülte meg a használati díj összegét?
"Nem kellene ennél részletessebben indokolnia, és leírnia az összes szempontot, amit releváns volt szakértői véleményének megalkotásakor?"
Indítványozd ezt is!
Néma gyermeknek anyja sem érti a szavát! (A bíró meg aztán főleg nem.)
:-D
Tisztelt Jogi Fórum!
Jogi tanácsot szeretnék kérni abban az ügyben, hogy vásároltunk egy családi házat, amelyet úgy vettünk meg, hogy minden közművel ellátott (villany, gáz, víz). Amikor az ingatlanközvetítővel a házat megtekintettük azt mondta, hogy minden közmű bent van semmi sincs kikötve. Mi sajnos jóhiszeműek voltunk tapasztalatlanok egy ilyen ügyben. A vételárat előre ki kellett fizetni, ügyvéd és adásvételi szerződés nélkül két tanú jelenlétében. Az adásvételi szerződést két nap múlva csinálta meg az ügyvédnő, az ingatlanos által hozott ügyvéd. A lakáskulcsokat megkaptuk, utána derült ki, hogy nincs se gáz se villany. A német tulajdonos 2008-ban szerződést bontott az e-onnal. A víz korlátozás alatt volt tartozás miatt, amit ki kellett fizetni, mert addig nem adták vissza a vizet sem. Az ingatlanos közjegyző által meghatalmazott személy, aki a tulajdonos minden ügyében eljárhatott. A kárunkat viszont nem akarja megtéríteni.
Kérdezem én, kinek kell fizetni. Jár e kártérítés vagy sem?
A válaszokat előre is köszönöm!
Tisztelt Fórumozók!
Meg tudja valaki mondani nekem, hogy 1985-ben melyik törvény vonatkozott a lakás-(egészen pontosan helyiség)bérletekre?
Köszönettel!
Igen, a volt tulajdonos tartozását követelni kell az eladótól.
Üdvözlök mindenkit!
Egy kényes ügyben kérném a szakvéleményeket.
Ingatlan vásárlás előtt állunk. Van egy ingatlan ami amúgy nagyon tetszik, de jogilag problémás eset...
A házon jelenleg kb. 22.000.000.- Ft jelzálog van, és ezen felül 1.120.000.- Ft van végrehajtás alatt egy behajtó cég által.
Mi tettünk egy 18.000.000.- Ft-os vételi ajánlatot,mellyel a tulajdonos a hétfői napon megy be a hitelintézethez (FHB Bank). Állítólag van arra esély, hogy a bank elfogadjon egy kevesebb vételi ajánlatot, mert volt már rá példa (de én ezt csak hallomásból tudom).
Ha a bank elfogadja az ajánlatunkat,úgy vagy ezzel együtt azt is elfogadja,hogy a 22.000.000.- Ft helyett csak 18.000.000.- Ft-ot kap, vagy a tulajdonossal megegyeznek abban,hogy a fennmaradó 4.000.000.- Ft-ot máshogy kapja meg.
A probléma a következő:
A tulajdonos úgy szeretné elfogadtatni a bankkal a 18.000.000.- Ft-os vételárat,hogy neki is maradjon 3.000.000.- Ft (mert valójában 21.000.000.- Ft lenne a vételár,csak ebből az összegből a tulajdonos szeretne "kimenteni" 3.000.000.- Ft-ot).
Nem tudom,hogy jól értem-e,de ha a bank rábólint a mi ajánlatunkra,úgy azzal elfogadja azt is,hogy bukik a hitelen,hiszen kevesebb pénzt kap mint amennyi a tulajdonos hitele.
Ha viszont így van,akkor erősen "csalás" szagú az,hogy egyrészt a bank 18.000.000.- Ft-ról tud,miközben valójában 21.000.000.- Ft-ról lenne szó (hiszen a tulajdonos is szeretne kapni 3.000.000.- Ft-ot.
Van bármi legális módja annak,hogy a bank,a 22.000.000.- Ft-os hitel ellenére csak 18.000.000.- Ft-ot kap meg,miközben a tulajdonos is megtarthat 3.000.000.-ot?
Mert szerintem minden létező bevételt a bank szeretne megkapni mindaddig,míg a teljes hitel tartozás ki nincs egyenlítve. Amennyiben ennek nincs reális módja, úgy biztosan elállunk az adásvételtől.
Köszönöm a válaszokat!
Szerintem várd meg, amíg árverezik azt az ingatlant.
Köszönöm a választ. Tehát valószínűleg nincs az árverésen kívül legális módja annak, hogy megvásároljuk az ingatlant. Vagy simán annyiért vesszük meg, amennyi a hitel, de abba meg az eladó nem fog belemenni, mert neki kellene valamennyi pénz. Az árverést nem tudjuk megvárni (nem is tudom, hogy mikor kerülne sor rá), mert 90 éves dédivel költözünk, aki nem tud albérletbe, utána meg még egyszer költözködni, jó, hogy egy költözést vállal. :) Sajnálni sajnálom, mert amúgy ér szerintem kb. 28 milliót az a ház, igaz, nem vagyok szakember, de amiket láttunk, ahhoz képest saccolom.
A végrehajtási joggal mi lesz?
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02