Nem tulajdonos társ dehogy ! Szomszéd.
Ingatlan jog
Nem lehet, hogy ez nem is szomszéd, hanem tulajdonostárs?
Bihari
„Állitólag ez szabályos ezt mondta az épitész meg a földhivatal”
Kizárt, hogy ilyet mondtak neki, szerintem blöfföl.
„egyébként az utcánvaló tárolásnak semmi akadálya nem lett volna”
Nyilván közterülethasználati díjat nem akart érte fizetni.
Azonnal szólítsd fel, hogy távolítsa el a sódert onnan vagy birtokvédelmi eljárást indítasz ellene.
A szomszéd építkezik a két ház közötti távolság / az én házam telekhatáron van/ az ö háza az én házfalamtól kb 3 m re van ( ide tetette át a bejáratát is a háznak ) most arra hivatkozva hogy az utcán nem tudja tárolni a sódert mert ellopják, azt az én ház falamhoz rakták, mögéje OSB lapokat nyomtak mondván ez védi az én falamat . Állitólag ez szabályos ezt mondta az épitész meg a földhivatal. Ezt én kétlem szerintem nem érhet az én házam falához / bár nem vagyok jogász/ , egyébként az utcánvaló tárolásnak semmi akadálya nem lett volna. A falam hungarocellel szigetelt, és hálózott lepergeto festékkel lefestett kétlem, hogy ne okozna nekem kárt ez a tárolási mód. Valóban jogosan cselekszik? és az épitész igy ezt jó megoldásnak tarthatja? Megpróbálta fotót ide másolni de sajnos nem sikerült
Köszi a választ.
Dolgozd ki a feltételeket és írásos szerződés legyen mindenről!
vezdaera,
Részedről két dolog fontos: (i) az új tulajdnak legyen önálló mérőórája, ő legyen szerződésben a gázművel a saját fogyasztása miatt, és fizesse a saját fogyasztását a gázműnek, és (ii) a vezeték úgy menjen, hogy a saját házadat át tudd alakítani, akár el is tudd bontani, anélkül, hogy az ő vezetékéhez nyúlni kellene. Ez utóbbi fontos, ha a két rész nincs műszakilag megosztva, a Te házad/házrészed nem hitelezhető. (És ha már a hitelezhetőségnél tartunk, ugye van írásos, a jogutódokra is kötelező használati megosztási szerződésetek?)
A telken belül a második óra felszereléséhez kell majd a hozzájárulásod mint tulajdonostársnak. Olvasgasd ezt:
https://www.opustigaz.hu/…alakitasarol
Ez erős kártya a kezedben.
Arra szeretnék választ kapni, hogy okoz-e érték csökkenést egy osztatlan telken, ha kapcsolódás van a kettő között. Jelen esetben az általam bevitt gázt megosztom a telek másik tulajával, akkor az én részem ezáltal kevesebbet ér-e majd, egy esetleges eladásnál. Mert ha nem, akkor minden problémám megoldva. Rosszul járni viszont nem szeretnék.
Segítséget szeretnék kérni osztatlan közös tulajdon közmű ügyében.
2001-ben az én részemen, bevittem a gázt, kemény pénzért. Még akkor meg is osztottam a rokonommal akié a másik rész volt, ingyen. De ő már 10 évvel ezelőtt megszűntette, és felmondta a szerződést is. A szerelvényeket a lakásban is levették, valamint a gáz nyomáscsökkentőt is, és le lett plombálva. De most új tulaj van azon a részen, és vissza akarja tenni az egészet. Ezzel az én telek részem, szerintem érték csökkentett lessz, mert kapcsolódik hozzám. Én ezt nem szeretném , mert ő nem a rokonom, és így ingyen jutna hozzá, amiért sokat fizettem anno. Valószínűleg új szerződés kell neki, de azt nem tudom, hogy mik a jogaim ebben az esetben, hozzá kell-e járulnom , vagy csak úgy grátisz visszatehet mindent. Ügyvédek sem tudják, a GÁZMŰVEKHEZ irányítottak, de ott csak hivatalos papírokkal fogadnak. De mit vigyek? Semmit se tudok. Megállapodás nem volt a rokonommal, csak úgy segítettem neki. Akkor meg milyen hivatalos okirat kellene? A szolgáltató vajon visszateheti az én engedélyem nélkül is? Osztatlan telek. Mindenben ki kell kérni a másik engedélyét, de vajon most is? Tanácstalan vagyok. Ráadásul a kapuja előtt megy a gázvezeték, simán beviheti..csak az pénzbe kerül. Erre fáj a foga.
dorci06,
Nem az lenne az első kérdés, hogy egyáltalán fizeti-e valaki azokat a számlákat? Ahogy olvasom, még ebben sem vagytok biztosak. Lehet, majd jön a meglepetés, amikor már milliós lesz a tartozás...
Egyebekben : az ingatlant terhelő olyan kifizetés, amelyik fogyasztással függ össze, azt nyilván attól követelheti az azt kifizető, aki azt fogyasztotta. Minden más, az ingatlanhoz kapcsolódó költség (közös költség, felújítási alap, közüzemi alapdíjak, ingatlanadó, etc) a tulajdonosokat terheli, egyéb megállapodás híján a tulajdoni hányaduk arányában.
T. Fórum! Adott egyingatlan, melynek négy tulajdonosa van. Anya és három gyermeke. Az anya haszonélvezeti joggal rendelkezik, de idősek otthonában él , mert önmagát képtelen ellátni. A három testvér közül kettő a harmadikkal nincs beszélő viszonyban, mert a harmadik testvér önkényesen kizárta a másik kettőt az anyával kapcsolatos döntésekből. Az anya nyugdíját a saját folyószámlájára utaltatta, a megtakarítását a saját folyószálmlájára tette át. Ezáltal mindent ő intézett az anya nyugdíjából. Az anya gyámság alá került, de ivatásos gondnok kirendelésére került sor. Így az anya jövedelme már nem a harmadik gyerek számlájára érkezik. Az ingatlan jelenleg üres, de feltételezhető, hogy a harmadik testvér fizeti a közüzemi számlákat. Erről bíztos információ nincs. A kérdés, hogy a későbbiek során a harmadik testvér kérheti-e a közüzemi számlák felé való rendezését. A másik két testvér is jelezte a gyámhivatal felé, hogy szeretné a közüzemi számlák rendezést átvenni, de ezt a hivatal elutasította, tekintettel arra, hogy ez nem rájuk tartozik. A számlák az anya nevén vannak, de a harmadik testvér miatt átíratni sem lehet. Nem ismert az óra állás, gyári szám, stb. Az ingatlannal érdemben nem foglalkozik, állaggmegóvást nem eszközöl. Amennyiben a többi testvért nem értesíti arról, hogy ő kívánja rendezni a számlákat, későbbiek során követelheti ezt az összeget?
Ez is egy opció.
Tényleg nem olvastam vissza az elejét.
Az biztos hogy az uj tulaj birtokba fog lépni.
Birtokvédelem esélytelen.
Köszönom a segítséget
„Az első eladó örököseit kell perelni a pénzért. Hiszen ők papiron eladták a tárolót és a beállót is.
Javaslom kérd el az uj tulaj adás-vételi szerződését az mindenre magyarázatot ad.”
Megnyugodtam, hogy te tényleg nem olvasod el az eredeti kérdéseket.
Az "első" eladó a kérdező lánya, az akkori "vevője" a tárolónak+garázsnak pedig a fia. Úgyhogy a szerződések nekik megvannak, és családon belül lerendezhetik, ha akarják egymás között a testvérek.
„Ha szerepel benne a tároló és a beálló(én ebben biztos vagyok) akkor itt szerződésszegés is fennáll az eladó részéről.”
Nem, hiszen az új eladó egy örökös, akinek adott esetben még csak tudomása sem feltétlen kellett legyen a régi szerződés részleteiről. Eladta, amit örökölt.
(Én egyébként biztos vagyok benne, hogy "tároló" és "beálló" nem szerepel benne, csak annyi, hogy társasházi öröklakás az alapító okirat szerint hozzá tartozó helyiségekkel)
Senki sem adhatbtöbb jogt másnak mint amivel maga rendelkezik.
"ahol a tárolók és autóbeállók kizárólagos használata (melyik lakáshoz tartozik) alapító okiratban van rögzítve"
Itt van a kutya elásva.
A tároló és a beálló nem a fiadhoz "tartozik" hanem a lakáshoz.
A fiad olyasmit adott el ami a gyakorlatban nem létezik. Feltételezem osztatlan közös tulajdon ezért nincs önálló helyrajzi száma.
A földhivatali un.közhiteles nyilvántartás ami ott van,az van,azt kell elfogadni.
Az első eladó örököseit kell perelni a pénzért. Hiszen ők papiron eladták a tárolót és a beállót is.
Javaslom kérd el az uj tulaj adás-vételi szerződését az mindenre magyarázatot ad.
Ha szerepel benne a tároló és a beálló(én ebben biztos vagyok) akkor itt szerződésszegés is fennáll az eladó részéről.
Ezt a részt kiegészítéssel megismétlem:
A lakás legújabb vevője a tulajdonjogát és a használat jogát a közös eszmei hányadon a néhai vevő örökösétől, mint mostani eladótól származtja, és persze, hogy nem ismeri el a kérdező hozzátartozója tulajdon- és használati jogát.
Társasházi lakás esetén az önálló ingatlanhoz tartoznak az alapító okiratba foglalt helyiségek, magyarán a lakáshoz tartozik a közös használatban lévő eszmei hányad is. Ha valaki enélkül adta el a lakását, lényegében ezzel együtt adta el, csak lúzer módjára olcsóbbért. Aki egy másik ügyletben megvette az egyébként önállóan forgalomképtelen eszmei hányadot, az a semmit vette meg. Úgy is fogalmazhatunk hogy ezzel az eladó ugyanazt a közös használatú eszmei hányadát kétszer idegenítette el: egyszer ajándékba adta a lakás vevőjének, egyszer pedig vísszterhesen eladta harmadik személynek. A lakás legújabb vevője a tulajdonjogát a közös eszmei hányadon a néhai vevő örökösétől, mint mostani eladótól származtja, és persze, hogy nem ismeri el a kérdező hozzátartozója tulajdonjogát.
A kérdező hozzátartozóját becsapták (= csalás?), és az ebből fakadó igényét a legelső eladó (illetve annak örököse) ellen érvényesítheti.
Értem, jogos.
„szerződést kötnek, azzal a kitétellel, hogy módosítani kell az alapító okiratot. ”
Egy szerződés inter partes - azaz csak a felekre róhat kötelezettségeket. Az alapító okirat módosítását az összes tulajdonos szavazhatja meg egyhangúlag, erről a felek nyilván nem állapodhatnak meg. (Ha úgy érted, hatályba léptető feltételnek szabták, akkor meg a szerződés nem lépett hatályba egyáltalán - hiszen a feltétel nem következett be.)
Továbbá ez a szerződés érvénytelen is volt, mert az "eladó" olyasmit ruházott át, ami nem volt az övé; illetve ami nem volt önállóan forgalmomképes.
Analógiával: eladok egy autót, amire azt mondja a vevő, engedjek százezret, mert neki a csomagtartó nem kell, sose fogja használni. Rábólintok, mert tudok egy hülyét, aki megveszi a csomagtartót - jó lesz neki tárolni a cuccait. Ez nem buhera?
Most tényleg megírtad ugyanazt, ugyanoda, újból? Hát...
T,Fórum!
A lányom eladta a lakását, a hozzátartozó kocsibeállóra és tárolóra nem tartott igényt a vevő. Ezeket adásvétellel a bátyjának eladta.
Az eredeti vevők tehát csak a lakást vették meg, most azonban az örökösök állítják, hogy a tároló és a beálló is az övék. Mellesleg az örökösök tudták ezt a helyzetet, mert ott voltak az adásvételi szerződés megkötésénél.
Már fizikai fenyegetések jönnek és a beálló elfoglalásával fenyegetnek. Birtokvédelmet is kértünk a jegyzőtől, de azt nem kaptuk meg.
Kérdezem, mi lehet ebben az ügybe tenni?
Én nem érzem jogi buherának azt, hogy szerződést kötnek, azzal a kitétellel, hogy módosítani kell az alapító okiratot. Talán előszerződést kötni célszerűbb lett volna, de ez is érvényesíthető a régi tulaj (örököse) ellen.
Bár, ha ez 2017-ben történt, és 6 év alatt nem intézték el, esetleg az örökös sem tudott róla, akkor az már esetleg tényleg több, mint határeset.
„Ha ez az új tulajdonos jóhiszeműen, az ingatlannyilvántartás alapján szerzett,”
Ha nem, akkor is. Ide vezet a jogi buhera.
ecsiildiko,
Ha ez az új tulajdonos jóhiszeműen, az ingatlannyilvántartás alapján szerzett, akkor ő lesz a tulajdonos.
Őt nem kényszeríthetitek bírósággal sem, hogy aláírja az alapító okirat módosítását.
Ugyanakkor ha tényleg ez történt (jóhiszemű, tehát nem tudott az előző tulajdonos és fiadék közötti szerződésről), akkor az előző eladó viszont rosszhiszemű volt, és lényeges adatot titkolt el előle, feltételezem, az ő szerződésükben az új tulajdonos "per-, teher- és igénymentesen" szerezte meg a teljes tulajdont, ami egyszerűen nem igaz.
Tehát ha az új tulajdonos ragaszkodik, kénytelen lesz kipakolni a fiad, viszont felszólíthatják a régi tulajdonost a közöttük lévő szerződés felbontására, a pénz visszafizetésére, és akár kártérítésre is. Ha máshogy nem, perrel, bíróságon.
Kedves Ügyvéd úr
A fiam egy győri társasházban él, ahol a tárolók és autóbeállók kizárólagos használata (melyik lakáshoz tartozik) alapító okiratban van rögzítve.
2017-ben, mikor a lányomék elköltöztek a társasházból, a lakásuk eladásakor a hozzá tartozó tárolót és gépkocsibeállót, mivel azokra az új tulajdonosok nem tartottak igényt, a fiamék (ugyanazon társasházon belül) megvették, de mivel azok nem külön helyrajzi számon vannak, azokat nem lehetett a földhivatalban átvezetni, ehhez az alapító okirat módosítása kellett volna. Ez mindezidáig nem valósult meg (most már egy 3. ügyvéd van megbízva).
Az akkori új lakástulajok N. Ferenc és Ferencné) az ő adásvételi szerződésükben elfogadták, hogy ők csak a lakást vették meg, a többi tulajdoni lapon lévő dolgot nem. És hogy azok a tételek mindaddig az ő tulajdoni lapjukon maradnak, míg az alapító okirat nem lesz módosítva. A szerződésben azt is vállalták, hogy az alapító okirat módosításakor azt kérdés nélkül alá is írják.
Azóta Ferenc meghalt, és a hagyatéki lezárása után el is adták az örökösök a lakást, a fiam tárolójával és gépkocsibeállójával együtt.
A legújabb tulaj I.Károly) már telefonon és személyesen is megkereste a fiam, hogy pakoljon ki, az autóját vigye el, mivel ő el akarja foglalni a tárolót és beállót is.
És hogy ő a tulajdoni lap alapján vette a lakást, azon meg még mindig ott van feltüntetve a tároló és a beálló, így ő magát tartja a jogos tulajdonosnak. Azt is mondta, hogy ő semmilyen ezzel kapcsolatos alapító okirat módosítás nem fog aláírni. Szerinte a fiamék adásvételi szerződése semmit sem ér, mivel helyrajzi szám nélkül nem lehet semmit megvenni.
A hét végéig adott haladékot a kipakolásra, különben elfoglalja.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02