Én beszámítanám. Ha a régi gerébtokos fa ablakot modern többrétegű, jobb hőszigetelőre cserélném, akkor én azt elszámolnám.
ingatlan eladás után fizetendő adó
Hát remélem elszámolják, bár az is lehet, hogy állag helyreállításnak tekintik. Majd kiderül.
Nem ők számolják. Te kiszámolod, bevallod a jövedelmed, befizeted az adót. Ha valami nem tetszik nekik, majd szólnak. Csatolni, bizonyítani nem kell semmit adóbevallásnál. Kérik, ha érdekli őket, addig 6 évre rakd szépen el, hogy meglegyenek a számlák.
Tisztelt Fórumozók,
Létezik olyan, hogy ingatlan tulajdonjog átruházás?
Ami nem ajándékozás nem adás-vétel?
Köszönettel,
Az átruházás nem adásvétel, nem ajándékozás, hanem átruházás. Annak a jogcíme lehet például ajándékozás, vagy adásvétel, vagy sok minden más is. Pl. tartási szerződés, életjáradéki szerződés, bizalmi vagyonkezelés, vagy valamilyen atipikus szerződés.
Deniwrx,
nem azonos a fogalomkör amiről beszélsz.
Ajándékozás = ingyenes átruházás.
Adás-vétel = visszerhes vagyonátruházás.
és így tovább.
Mi a problémád konkrétan?
Szép jó napot kívánok!
Vásároltam egy lakást, melybe beköltöztem 2014. november 17-én előszerződéssel. Egy eljárási hiba folytán a végleges szerződést nem tudtuk megkötni akkor, mivel kiderült, hogy az örökösnél a 11 évvel azelőtt elhunyt anyukájáról felvett leltár nem került át a közjegyzőhöz, ezért póteljárást kellett indítania, így a végleges szerződést 2015. februárjában tudtuk megkötni, bár én 2017. novemberétől birtokban voltam előszerződéssel. Jelenleg ez a lakás eladás alatt áll, s mivel 5 éven belül adom el, adófizetési kötelezettségem van.
A kérdésem arra vonatkozik, hogy mikortól számíthatom az adózást, a birtokbavételtől-e, vagy az adás-vételi szerződés végleges megkötésétől.
Nem mindegy nekem, hiszen a vételár-különbözet szempontjából így vagy 2, vagy 3 évet számolhatok el az adóban, és vagy a különbözet 60, vagy 90 %át vehetem alapul.
Az adásvételi szerződés földhivatali benyújtásától.
Tisztelt Fórum!
Banktól fordított ÁFA számlázással ingatlant vásárol cégünk, melyet tovább fogunk értékesíteni egy 3. cégnek.
Az világos, hogy ha visszaigényeljük az ÁFA összegét, akkor csak ÁFÁ-san adhatjuk el a továbbiakban.
Amennyiben az ÁFA nem kerül visszaigénylésre, akkor az ingatlan esetleges jövőbeni értékesítése során számlázhatjuk az eladást ÁFA nélkül?
Köszönöm
Ez alapvetően nem kívánságműsor. Főszabály szerint (ha nem építési ingatlanról vagy új ingatlanról van szó) az ingatlan értékesítés tárgyi mentes. Tehát a fordított áfa levonható áfa részét nem érvényesíthetitek, viszont nem kell áfát sem felszámítanotok.
Ha viszont az ingatlan értékesítésre választottátok az adókötelessé tételt -ami ebben az esetben ésszerű megoldás-, akkor levonhatjátok az áfát, de ti is fordított áfával értékesítetek (ha a vevő szintén áfa alany) vagy áfáa (ha a vevő nem áfa alany).
A lentieknél feltételeztem, hogy a cégetek áfa alany (pl. alanyi mentességnél már nem működik ez).
Tisztelt Rexor!
Igen áfa alany a cég, viszont mi nem választottunk az ingatlan értékesítésre adókötelességet, nem vagyunk ingatlanokkal foglalkozó társaság ( ez egy egyedi eset csak)
Jogosultak lennénk jelenleg visszaigényelni az áfát, de az eladás miatt a 240 hónapos szabály miatt, azt hamarosan úgyis be kellene fizetnünk
Akkor ha jól értettem:
Megvesszük a fordított áfás ingatlant, bevalljuk, befizetjük az áfát,de amikor eladjuk, akkor már nem számítunk fel áfát.
Tisztelt Ügyvéd Úr!
1990-ben vásárolt ingatlanból,megosztással új építési telket hoznak létre.
2017-ben értékesítésre kerül az új telek, az értékesítés után kell adót fizetni?
Válaszát köszönöm!
Az én véleményem szerint nem kell, mert a telekalakítás nem az ingatlan megszerzése. De jó a kérdés, és lehet vitatni a választ.
Tisztelt Ügyvéd Úr!
Pontosítok 2017-ben hozzák létre a 1990-ben megszerzett ingatlan területéből a az új építési telket a tulajdonosok.
A megosztással a saját ingatlan az eredeti helyrajzi számon és létrejön az új építési telek új helyrajzi számon.
Tehát csak meg lesz osztva az ingatlan amely a tulajdonosoké 1990 óta.
Az új helyrajzi számú telek kerül értékesítésre a vevőnek 2017-ben.
A fentiek alapján kell adót fizetni a tulajdonosnak az értékesítés után?
Vagy ez egy speciális eset és érdemes a Nav-nak feltennem a kérdésemet?
Válaszát köszönöm!
(Telekmegosztáskor nem marad meg az eredeti helyrajzi szám.)
Tisztelt Ügyvéd Úr!
Fél évvel ezelőtt vásároltam egy banki árverés során egy ingatlant, melynek értéke 10 millió Ft. volt. Most el szeretném adni az ingatlan felét (50%-át) 7 mFt-ért. Kérdésem az lenne, hogy mivel 1 éven belüli az ingatlan szerzése, így mennyi adót kell a 7 mFt után megfizetnem? Csak a 2 mFt nyereség után kell fizetnem adót, vagy a teljes 7 mFt után? Az ingatlanban történtek korszerűsítési értéknővelő beruházások, mint pl fűtés...stb ezek számlával igazolható tételek. Esetleg ezeket figyelembe lehet venni az adó megfizetésénél? Eladás esetén a bevételt és adót a soron következő bevallásnál kell feltüntetnem és megfizetnem?
Válaszát előre is megköszönöm!
Tisztelettel: Roland
Adóalap a különbözet, a 2M forint.
Értéknövelő beruházás elszámolható, de ezzel vigyázz, hivatalosan csak a korszerűsítés számít annak. Tehát ha az előző lakók leszerelték a fűtőtesteket, és azt pótoltad, az nem számít korszerűsítésnek. Ha a régi kazán helyett vettél egy új, kondenzációsat, akkor az igen. Vagy ha cserépkályhát cseréltél le fűtőtestekre, az is fejlesztés.
Tehát az alapból a számlával igazolható beruházásokat is levonhatod. Meg az ügyvédi költséget, esetleg a lakáshirdetés árát, szóval az eladással közvetelnül összefüggő költségeidet. A maradék után kell 15% adót fizetned.
Ha idén adod el, akkor 2018 május 20-ig kell megfizetned az adót, és bevallanod az adóbevallásodban.
Tisztelt ügyvéd Úr!
2014. szeptemberében vásárolt ingatlant értékesítünk 2018 januárjában, magasabb áron értékesítjük, mint a vásárlási ár. SZJA köteles bevétel keletkezik.
SZJA fizetés szempontjából 4 évnek számít az értékesítéskor 2018. januárjában? Vagy csak teljes év leteltekor (2018.szeptemberében) van meg a 4 év?
Szja fizetés szempontjából nem mindegy, 3 év után 60%, míg ugye 4 év után csak 30% után kell az szja-t megfizetni, ha jól tudom. Az interneten található kalkulátorok csak évszámot kérnek, ezért bizonytalanodtam el.
Várom válaszát.
Köszönettel:
M.Bernadett
A szerzés évétől számított 4. évtől (esetedben 2018-tól) 30% a jövedelem, tehát ezt kell figyelembe venni.
Tisztelt Ügyvéd úr!
2017 elején vásároltunk egy nagyon lepusztult állapotban lévő családi házat azzal a céllal hogy oda fogunk költözni.
Elég sok felújítást végeztünk rajta, burkolás, festés, szoba kialakítás, konyhabútor, gépek, stb.
A munkám miatt úgy adódott hogy el kell költöznünk, így a házat jövőre el kell adnunk.
Mivel mindent hivatalosan végeztettünk el, így minden ráfordítást számlákkal tudunk igazolni.
Sikerült olyan vevőt találni, aki szerencsére meg fogja annyival többért venni a házat, mint amennyit ráköltöttünk a lakhatóvá tételre.
Mivel számlákkal igazolt minden költségem, így úgy gondoltam hogy nem is lesz SZJA fizetési kötelezettségem, mivel a vételi ár és a ráfordítás nagyjából az eladási árral lesz egyenlő.
Itt a fórumon azonban az egyik hozzászólásban azt olvastam hogy csak a korszerűsítés számolható így el?
Ha ez igaz, akkor nem elég hogy egy rakás pénzt költöttem rá hogy lakható legyen, még "büntetésből" SZJA-t is fizetek?
Szakály Balázs.
Nem feltétlenül :
szja törvényből :
32 Értéknövelő beruházás:
az ingó, ingatlan szokásos piaci értékét növelő ráfordítás, azzal, hogy szokásos piaci értéket növelő ráfordításnak minősül az az igazolt kiadás is, amely
...
- ingatlan átruházása esetében az átruházást megelőző 24 hónapon belül és az átruházásról szóló szerződés szerinti bevételnek az 5 százalékát meghaladó mértékben az ingatlan állagmegóvása céljából történt.
Tehát az a felújítás, amit közvetlenül az eladás előtt csinálsz, az beleszámíthat.
Köszönöm szépen a segítséget!
Szakály Balázs.
Tisztelt Ügyvéd úr!
Eladtam a lakásomat, pontosabban folyamatban van, sajnos adóköteles vagyok, ebbe bele is törödtem. (2014-ben vettem)
A kérdésem csak az lenne, hogy értéket növelö beruházásba pontosan mi tartozik bele? Azt tudom, hogy járólap, csempe, ajtó ablak stb, de pl nem elvihetö beépített elöszobabutor és konyhabutor is ennek számít? (esetleg a butorba beszerelt müszakicikk, mint sütö, mosogatógép?
Válaszát elöre is köszönöm!
Üdvözelettel:
Csaba
Tisztelt Ügyvéd Úr!
2013-ban örököltem 1/6-od részt a nagynéném családi házából. 2017-ben eladtuk, az lenne a kérdésem, hogy az eladási érték és a hagyatékiban szereplő összeg különbsége 1/6 részének a 15 %-át kell adóznom, vagy az eltelt évek arányában csökkenthető az adóalap?
Válaszát előre is köszönöm!
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02