30 éve művelt nagyapám egy kis területet amit az övével egybe is kerített. Márciusban meghalt és én örököltem utánna. Ekkor tudtam meg, hogy nem az egész kert az övé. A földhivataltól kértem egy tulajdonlapot, erről tudom, hogy 1991-ben az önkormányzat tulajdonába került 'tulajdonba adás' jogcímen.Az eredeti tulajdonos tudta és bele egyezett, hogy a föld a nagyapámé legyen, de az önormányzat lépéséről ő sem tudott. Közben Jelentős mennyiségű jelzáloggal terhelték meg.
Mit jelent,hogy 'tulajdonba adás'?
Van e lehetőségem az elbirtoklásra?
Hogy intézhető az elbirtoklás?
elbirtoklás
Kedves Miltyu!
Észre sem vettem a kérdésedet, és mivel még senki nem válaszolt rá most majd én...
1.Kezdjük azzal, hogy mi a 'tulajdonba adás'?
Ez azt jelenti, hogy a rendszerváltáskor lebontották a tanácsrendszert és ezzel párhuzamosan kiépítették az önkormányzatokat is, mivel az önkormányzatoknak az Ötv.-ben meghatározott feladatok ellátásához vagyonra is volt szüksége ezért egyes vagyontárgyakat (pl. ingatlanokat) az önkormányzatok tulajdonába adtak.
2.Az elbirtoklás megtörténte több kérdés függvénye, de, hogy megtudjam válaszolni a kérdésedet jó volna tudnom, hogy az ingatlandarab amit nagyapád a sajátjához kerített milyen tulajdoni formát képezett korábban: társadalmi tulajdon - szövetkezeti tulajdon stb. Ezek mai szemmel meglehetösen zavaros kategóriák, de a korább 'szocialista' polgári jogban lényegesnek minösültek az elbirtoklás szempontjából.
3.A másik kérdésem azzal kapcsolatos lenne, hogy ki volt az a bizonyos korábbi (')tulajdonos(') (magánszemély?)? Valóban tulajdonos volt-e nem-e földhasználó stb.?
Ha megírosd ezeket a kérdéseket, szívesn megírom a többi kérdésre is a választ.
Üdvözlettel,
Leiterjakab
Mivel az önkormányzat tulajdonába került, szinte biztos, hogy az eredeti 'tulajdonos' nem tulajdonos, max. földhasználó lehettet. Nuilvánvaló, hogy nem kerülhet önkormányzati tulajdonba egy olyan ingatlan, ami korábban magántulajdonban (vagy szövetkezeti tulajdonban) volt.
Véleményem szerint, ha a angyapád csakugyan a sajátjaként művelet a földterületet, és az előző tulajdonos nem tilatakozott ez ellen, az elbirtoklás feltételei fennálnak, lényegtelen ebből a szempontból az, hogy a rendszerváltás előtt a korábbi szabályok hogy rendezték ezt a kérdést.
A rendelkezésre álló dokumentumokból bizonyítani kell, hogy cskugyan 30 éve birtokolta a földterületet a nagyapa. Az egyedüli gond, hogy az elbirtoklásos tulajdonszerzést kifejezetten nehezen tudják kezelni a földhivatalok, szóval mindenképpen szükséges egy jó ügyvéd közreműködése is.
1.Kezdjük azzal, hogy mi a 'tulajdonba adás'?
Ez azt jelenti, hogy a rendszerváltáskor lebontották a tanácsrendszert és ezzel párhuzamosan kiépítették az önkormányzatokat is, mivel az önkormányzatoknak az Ötv.-ben meghatározott feladatok ellátásához vagyonra is volt szüksége ezért egyes vagyontárgyakat (pl. ingatlanokat) az önkormányzatok tulajdonába adtak.
2.Az elbirtoklás megtörténte több kérdés függvénye, de, hogy megtudjam válaszolni a kérdésedet jó volna tudnom, hogy az ingatlandarab amit nagyapád a sajátjához kerített milyen tulajdoni formát képezett korábban: társadalmi tulajdon - szövetkezeti tulajdon stb. Ezek mai szemmel meglehetösen zavaros kategóriák, de a korább 'szocialista' polgári jogban lényegesnek minösültek az elbirtoklás szempontjából.
3.A másik kérdésem azzal kapcsolatos lenne, hogy ki volt az a bizonyos korábbi (')tulajdonos(') (magánszemély?)? Valóban tulajdonos volt-e nem-e földhasználó stb.?
Ha megírosd ezeket a kérdéseket, szívesn megírom a többi kérdésre is a választ.
Üdvözlettel,[/quote]
Már ne haragudj kedves Rexor, de szerintem egyáltalán nem mindegy, hogy a rendszerváltás elött milyen tulajdonban állt. 1991. VI. 9.-ig ugyanis fennállt az a szabály, hogy nem lehet elbirtokolni olyan dolgot, 'amely társadalmi tulajdonban van vagy az állam, illetöleg szövetkezet tulajdonából jogtalanul került ki'[Ptk. 121.§ (3)- h.k. helyezte 1991. évi XIV. tv.].
Ezek szerint, csak a tilalom feloldása után tehát 19991. június 9-ém kezdödhetett meg az elbirtoklás és ennek 10 évig kellett volna tartania, ha a 2001. évi XIX. tv. meg nem hosszabította volna az ingatlanok elbiroklási idejét 15 évre. tehát lehet, hogy valaki már a '70-es évek óta 'elbirtoklófélben' van, de mégsem következett be az elbirtoklása.
Kedves Rexor, tehát az elbirtoklás egyik - konjunktív - feltétele az elbirtoklás megengedettsége is.
Leiterjakab
Kedves hozzám szólók!
Ez a történet 1968-ban kezdődőtt azzal,hogy egy úgy nevezett nyeles telket vásárolt magánszemélyektől a nagyapám. Akkor még ezek szöllős kertek voltak kevés volt a környéken a ház. Ez a telek is az egyik oldala kb.50m a másik pedig kb 120m. Az akkori községi tanács a két utca közé berajzolt, és kisajátítással kialakított még egy utcát. Az utca tuloldalára került szöllös kertet eladták, de itt maradt a rövidebbik oldal végében egy 160nm-es terület, amiről rendelkezés akkor nem történt. Szóban állítólag jóváhagyta a régi tulaj,hogy használja és be is kerítheti azt a területet is. Õ vette meg az eladott részt így lett a telek olyan széles, hogy oda építkezhetett. A többit már leírtam.
Köszönöm, hogy válaszoltatok ugyan is csak a lehetőségéről hallottam idáig az elbirtoklásnak, de hogy ez mivel jár...?
Az utca kialakítása 1972-73-ban történt.
Ez még kimaradt.
Kedves Miltyu!
Megpróbálom röviden összefoglalni, hogy mi az elbirtoklás lényege.
A Ptk. 121.§ (1) szerint 'Elbirtoklás útján szerzi meg a dolog tulajdonjogát, aki azt ingatlan esetében tizenöt, más dolog estében tíz éven át szakadatlanul birtokolja'
Mivel Téged most csak az ingatlanok elb.-a érdekel, ezért csak erre térünk ki. Az ingatlanok elbirtoklása azt jelenti, hogy az összes szükséges feltétel együttes megléte esetén a törvény erejénél fogva megszerzi a tulajdonjogot az ingatlan birtokosa, aki tehát az elbiroklás elött nem volt tulajdonos.
A következö feltételeknek együttesen kell fennállniuk:
1. 15 év eltelte
2. sajátjaként való birtoklás
3. szakadatlan birtoklás
4. kizáró feltételek hiánya
A 1.felt. azt jelenti, hogy a tulajdon szerzés azt jelenti, hogy csak akkor következhet be az elbirtoklás, ha 15 év már eltelt. Persze azt mondod 1968 óta már eltelt 35 mi itt akkor a probléma? Erre kitérünk a 4. pontnál.
A 2. felt. szerint a birtokos vagy jóhiszemü tehát nem tudja azt, hogy valójában nem tulajdonos, vagy ha tudja is, azt, hogy a dolog nem az 'övé', mégis saját birtoklását véglegesnek tekinti. Mindenképpen az szükséges, hogy ne legyen olyan jogcíme, ami alapján érvényesen birtokolhat, tehát nem földhaszonbérlet, szívességi használat vagy egyéb szerzödés alapján birtokolja azt. Ha ugyanis pl. bérlöként müveli az adott földet akkor szó sem lehet elbirtoklásról.
Maga a szívességi használat is kizárja az elbirtoklást, tehát ha a tulaj azt mondta, hogy 'Használd csak nyugodtan...' akkor nem leht szó elbirtoklásról. A tulajdonos részéröl az szükséges, hogy a 'ne törödjön' a telkével. a sajátjaként való birtoklás fogalmához tartozik az is, hogy a birtokos azt úgy kezeli, müveli, gondozza, mint a sajátját, tehát pl. a Te esetedben ez meg volt, Nagyapád kaszálta, permetezte, kapálta stb. a szóban forgó telket.
3. a birtoklásnak szakadatlannak kell lennie, tehát a 15 évnek folyamatosan kell eltelnie, azaz, ha az elbirtoklás megszakadt, akkor az addig eltelt idö az elbirtoklás szempontjából nem vehetö figyelembe, 'törlödik' és az óra 'újraindul'. Ez történhet pl. akkor, ha a tulajdonos írásban felszólítja a birtokost, hogy hagyja el a telket, vagy eziránt bírósághoz fordul, vagy a telekröl rendelkezik (pl. akármilyen szerzödést köt rá vagy végrendelkezik vele, elzálogosítja stb.)
4. Több kizáró feltétel is van: pl.
a) ha a birtokos büncselekménnyel, eröszakkal vagy egyébként alattomos úton jutott a dologhoz, tehát pl. két markos legénnyel kilökték a tulajt... ilyenkor nyilvánvaló, hogy nem lehet tulajdont szerezni.
b) ha az elbirtokolni kívánt ingatlan jogi vagy egyéb természete kizárja az elbirtoklás lehetöségét. Elsösorban az ingatlan jogi helyzete az, amit szerettem volna tudni a telkeddel kapcsolatban, ugyanis az 'elözö' rendszerben többféle tulajdoni forma is létezett és egyes tulajdoni formák esetében kizárták az elbirtoklást. (lsd. az elözö hozzászólásomat fent,amit Rexornak címeztem).
A dolog egyéb természete azt jelenti egészen pontosan, hogy nem birtokolható el azaz inagatlan, aminek csak egy részére áll fenn az elbirtoklás és az ingatlan nem osztható meg. Ez a másik dolog amit tudno kellene, hogy megválaszolhassam a kérdésedet.
Még egy fontos dolog, nyugszik az elbirtoklás akkor, ha tulajdonos menthetö okból neincs abban a helyzetben, hogy tulajdonosi jogait gyakorolhassa, pl. 'félholtan' kórházba kerül, és így nem tudja felügyelni a dolgait és ezt más sem teszi meg helyette az ö érdekében. Ebben az esetben, minaddig amíg a menthetö ok fennáll és ezt követöen még egy év eltelik, addig az elbirtoklás nyugszi és ez az idö nem számítható be az elbirtoklásba, de ami e anyugvás beállta elött telt el az igen és az is, ami a nyugvás megszünte után telt el.
Azt hiszem ebböl már világossá válik az elbirtoklás.
Sajnos azt kell, hogy mondjam az elbirtoklásod nem következhetett be, ha ugyanis az a telek az önkormányzat tulajdonába került akkor korábban állami,társadalmi, szövetkezeti tulajdonban állt (ebben egyet értek Rexor kolléga következtetésével), amit viszont nem lehetett elbirtokolni, mert erre az említett tilalom állt fenn.
Bár, hogy egyészen biztos lehssek jó lenne tudni, hogy rendszerváltás elött ki volt a tulajdonosa? Ezt mé mindig nem írtad meg.
Üdvözlettel,
Leiterjakab
Kedves Lejterjakab!
- Leírtam,de megismétlem
- 1968-ban magánszemélyektől vásárolta az ingatlant
- 1972-73 kisajátítások, utcanyitás
Ekkor azon a területen minden kert magán személyek tulajdona volt. Belterület volt, de nagyok voltak a kertek. Így alakítottak ki kissebb építési telkeket.
Köszi a választ!
Elnézést, nem vettem észre. Viszont még mindig jó volna tudni, hog ki volt a tulajdonos közvetlenü az elött, hogy a telket az önkormányzat tulajdonába adták.
Ugyanis, csak ha azt a telket valóban az önkormányzat tulajdonába adták, akkor ez csak úgy történhetett meg, hogy a telek, amire az elbirtoklás kiterjed, vagy kiterjedhet állami tulajdonba került. Mert, ha ott kisajátításokat vittek véghez, és 'ott maradt' egy kis része, annak a teleknek, amire utat építettek, akkor az a kis rész szerintem végsö soron az állam tulajdonába került, és mint ilyenre nem terjedhetett ki az elbirtoklás.
Leiterjakab
Kedves Lejerjakab
Sajnos a kisajátítások után milyen tulajdonba került azt nem tudtam kideríteni.
A régi tulaj aki az utca túl oldalán lakik még mindig megvan győződve arról, hogy az ő tulajdona ként van be jegyezve a földhivatalnál, csak méltatlankodott amikor meglátta a tulajdonlap másolatot ahol a tulajdonos az önkormányzat.
Sajnos, ezek szerint nem oszthatom meg, és nem értékesíthetem meg a telket mert ennélkül a 160nm nélkül kissebb a minimális kertalakítási területnél.
Ráadásul eladni semmit nem akar az önk. mert az mindjárt a banknak megy, és fogy a tulajdon.
köszönöm az eddigi segítséget.
Azért még vissza nézek ide.
Miltyu
Cak 1 kérdés ?
'A következö feltételeknek együttesen kell fennállniuk:
- 15 év eltelte
- sajátjaként való birtoklás
- szakadatlan birtoklás
- kizáró feltételek hiánya '
Tehát ha én elmegyek pl. külföldre vagy bárhova és valaki beköltözik a házamba akkor az 15 év után az övé lesz ?
Ha valaki csak úgy beköltözik a házadba, az magánlaksértést követ el, és miután büncselekményel jut így a dolog birtokához, ezért szerintem kizárt az elbirtoklás.
Leiterjakab
4. A dolog birtokának megszerzési módja (erőszakkal, alattomos módon vagy bűncselekménnyel) a Ptk. 121. § (2) bekezdése értelmében kizárja az ilyen módszerrel birtokba lépő tulajdonszerzését még akkor is, ha egyébként a törvényi további feltételei megvalósultak.
A gyakorlat azonban e szabály alkalmazása során jelentőséget tulajdonít a jogutód birtokos jó- vagy rosszhiszeműségének.
Tehát előfordulhat, hogy vki ily módon elbirtokol egy ingatlant. (inkább legyen "?" a mondat végén)
A külföldön hosszú időn át tartozkodó embertől így tudják elbirtokolni a lakást:
A bűnöző feltöri a lakást, beköltözik. Tatarozza, kijavít rajta ezt-azt. Fizeti a közös költséget. Eladja egy vétlen, becsületes embernek. Ha ő 15 éven keresztül fizeti a közös költséget, eljár szavazni a közgyűlésekre, fennállnak az elbirtoklás feltételei.
Azért, ez nem ilyen egyszerűen végbemenő dolog. Bárhogy is kerüljön valaki a lakásba, teljesen abban a tudatban kell lennie, hogy az az övé.
Feltételezhető hogy az előbb leírtaknál nem vásároltak adás-vételi szerződés nélkül. Ha pedig nem történik adás-vétel , csak úgy használatba kap valaki lakást vagy pénzért cserébe lakhatás remél az igenis tudhatja , hogy nem a saját lakását birtoklja.
Bár manapság még az is elképzelhető, hogy azt gondolják, ügyvédi ellenjegyzés ,adás-vételi szerződés , földhivatalban történő bejegyzés nélkül is lehet ingatlant vásárolni.
Az elbirtokláshoz egyáltalán nem szükséges jóhiszeműség, azaz tulajdonjogot lehet szerezni elbirtoklás útján akkor is, ha valaki tudja, hogy ő nem tulaj, és akkor is, ha tudnia kellene, ő mégis "sajátjaként szakadatlanul" birtokol. A sajátjakénti birtoklásnek semmi köze a jóhiszeműséghez.
A hozzászólás a felhasználó kérésére törölve.
El lehet részben is, feltéve, hogy megosztható.
A hozzászólás a felhasználó kérésére törölve.
Birtokvédelmi pert kell indítani a bíróságon, és kérni kell ennek az ingatlanrésznek a te birtokodba való visszabocsátását.
Kedves Hozzáértők!
Nekem is az elbirtoklással kapcsolatban lenne néhány kérdésem.
A dolog lényegével tisztában vagyok, csak a „finomságokkal” nem.
Tehát:
Van egy falusi beépítetlen telkünk (házhelyünk), amit mg-i termelésre használunk. Kb. 1974 óta a mi családunk használja közösen, nagyapám, apám, én. A szomszédok is tanúsíthatják, hogy rajtunk kívül ott senki nem dolgozott.
Kiderült pár éve, hogy a terület meglehetős része nem is a miénk, hanem nagyapám testvérei, ill. leszármazottaik nevén van. (Korábban nem nagyon nézegettük a tulajdoni lapot.)
A legtöbb tulajdonossal megegyeztünk, ajándékozással ránk íratta a részét.
Viszont van egy nő, aki zsebszerződéssel eladta a részét nagyapámnak 35 éve, csak nem emlékszik rá, vagy csak újabb pénzt akar kicsikarni, mindegy. Vele is beszéltünk, ő elzárkózik az átíratástól.
Nagyapám 1994-ben halt meg, tehát még nincs 15 éve apám nevén a telek. Ilyen esetben az örökléssel nem lesz jogfolytonos a használat? Még kell várnunk másfél évet, hogy elindíthassuk az ügyet?
A nő vezetékes telefonszáma tavaly megszűnt egyébként, a címét meg nem tudjuk, nem biztos, hogy megtaláljuk még egyszer az életben. Ez mennyiben befolyásolja az ügyet?
Még egy pici töredékrésszel van gond. Akinek a nevén van a földhivatalban, az meghalt kb. 25 éve, a férje volt az örökös, de nem lett átíratva a nevére, mert nem is tudott róla. A férj is meghalt vagy 10 éve, utána az állam örökölt, gyerek nem volt. Itt mit lehetne tenni? Lehet mondjuk elbirtoklást indítani, hogy a tulajdonos ismeretlen helyen tartózkodik? (Ami igaz is. :) )
„Nagyapám 1994-ben halt meg, tehát még nincs 15 éve apám nevén a telek. ”
Az a kisebb baj, a jogelőd birtoklásának idejét a saját idődhöz hozzászámíthatod. Viszont tulajdonostársak között mindig szigorúbban vizsgálják a többi feltételt. Plusz ha az állam is alperes, akkor hivatalból keménykedni fog.
Mindenesetre meg kell próbálni.
„A nő vezetékes telefonszáma tavaly megszűnt egyébként, a címét meg nem tudjuk, nem biztos, hogy megtaláljuk még egyszer az életben. Ez mennyiben befolyásolja az ügyet?”
Annyiben, hogy első körben meg kell keresni a lakcímnyilvántartást, és ha ez sem vezet eredményre, hirdetményi idézést kell kérni, és ügygondnok kirendelését az ő részére. Ez némileg költségesebbé teszi a dolgot, de még mindig jobb most, mint ha majd az ő 4-5 örököse ellen kell lefolytatni ugyanezt a pert, és mindenkinek ügygondnokot kell kérni, meg nyomozni a hagyatékátadó végzések és az örökösök kiléte után. (Tudom, volt már olyan ügyem, ami kb. 18 alperessel indult, és az alperesek száma csak nőtt.)
Köszönöm a válaszokat!
Akkor nyugodtan meg lehet indítani az ügyet, nem csökkenti az esélyeket, hogy apámnak személy szerint nincs meg a 15 éve?
Nem lenne érdemes külön ügyben foglalkozni az állam részével? Vagy a külön ügy még drágább?
De mivel az államra nem lett ráíratva a birtokrész, sőt még az örökhagyóra sem, akkor nem lehetne az államot kihagyni, és valamiképpen a nyilvántartott tulajdonostól, a 25 éve elhunyt nénitől elperelni?
A lakcímnyilvántartásról csak annyit tudok, hogy létezik ilyen, de én ehhez hol tudok hozzáférni?
Milyen adatokat kellene hozzá tudnom? Csak valami húsz éves, kettővel ezelőtti lakcíme van meg, és a volt telefonszáma.
Egy ügygondnok kirendelése nagyságrendileg mennyibe kerülhet?
(Az a baj ezzel az egésszel, hogy a két rész együtt érhet vagy 60 E-t, de ha nincs apám nevén, akkor el sem lehet adni a többi részeket sem, ha majd valamikor már nem tudjuk művelni.)
Bízz meg egy ügyvédet!
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02