Kedves Kilenc.
Köszönöm a segítséged.Nem sokallom és nem keveslem,csak elég gyakori a szabálytalanság-de ha írásban kéri a dolgozó a munkáltatótól ,hogy mire hivatkozik,akkor az nem adja.
Egy újabb kérdés/de sok baj van velem/ .
A távolléti díj az nem 2o%?Vagy rosszul tudom, akkor az ünnepnap csak az alapbér és 2o%?Vagy esetleg az alapbér,annak a 100 %-a az ünnep miatt és még +2o % a távolléti?
Esküszöm nem bonyólódom bele tovább,csak még ezt az egyet mondika meg légyszives.
Köszike
Szabadság kiszámítása
Sziasztok, azt szeretném tudni, hogy próbaidő alatt a munkavállaló kérhet-e szabadságot?és a munkáltató adhat-e ki?
köszönöm.
Kedves Luluka!
A távolléti díj az "alapesetben" éppen annyi mint a besorolás. (Vagyis 100%)
Ha pl. vlaaki szabadságon van, épp annyit kap, mintha dolgozna...
A dolgot az bonyolítja, ha különböző pótlékokat is kap az illető. Ezekkel meg kell növelni a távolléti díjat. Ha fix pótlékok vannak, akkor a távolléti díjat is annak arányában növelni kell. Teljesítménybér esetén is, műszakpótlék esetén is, túlórák esetén is. Persze ez utóbbiakat csak átalányszerűen lehet számolni, hiszen amikor nem dolgozol, akkor nem túlórázol, és nem vagy semilyen műszakban ...
Műszakpótlékra "kihegyezve": ha egyébként folyamatos a munkarend, vagyis 20/40% pótlék jár délután/éjszaka, akkor a távolléti díjat is átlagosan (a törvény szerint) 20%-al kell megnövelni. Tehát a távolléti díj összesen a besorolás 120%-a. (Természetesen még jöhet hozzá egyéb miatt is egy kicsi ...)
Ezek alapján (feltehetően órabéres vagy) húsvét hétfőn egy ledolgozott órára jár egyszer az órabér (100%) és még a távolléti díj, ami az órabér 120%-a, vagyis összesen 220%.
(Ha valamit nem értesz, nyugodtan kérdezz csak :-)
Kedves human!
Természetesen kérni lehet, és a munkáltató is adhat ki szabadságot, amennyit csak akar. (Persze nem többet, mint ami egész évre járna.)
De természetesen nem kötelező kiadni, legfeljebb azt a részt, amennyivel a dolgozó rendelkezik.
Ebből a szempontból nincs jelentősége, hogy próbaidős még a dolgozó vagy nem.
Kedves Kilenc.
Köszönöm a magyarázatot, teljesen érthető volt.:))
Sziasztok. Azt szeretném kérdezni, ha az új munkakör sok új feladattal járt, s emiatt a szabadságot kivenni sem, de kiadni sem tudták a tavalyi évben, akkor az az idén igénybe vehető-e? S meddig? Vezetőség hivatkozik valami új jogszabályra, hogy a ki nem adott szabikat vezetői engedéllyel lehet csak átvinni a következő évre? Hol találom ezt a törvényt? Ha nem volt ilyen engedély akkor elveszik a szabi- ezt is mondják. Ez igaz? Új törvény van?
Másik kérdésem, ha közeli hozzátartozó halála esetén a rendkívüli szabadságot sem tudja kivenni az illető, /egyszerűen dolgoznia kell/, akkor azt átviheti a következő évre?
Köszönöm a válaszokat.
Kilenc: egy dolgot nem értek:
miért nem adhat ki a munkáltató több szabit, mint amennyi egész évre járhat?
Madarnak:
A heti két pihenőnapnál többet biztosító munkakörökben -mint a te esetedben- a szabadság kiadásánál a hét minden napja munkanapnak számít, kivéve a dolgozó heti két pihenőnapját és a fizetett ünnepet. Ennek tükrében könnyebb a számítás. És éves szinten lennullázódik a nyilvántartásban. A 8 órás dolgozóval azonos időtartamra kell mentesülnie a munkavégzés alól.
A munkáltató a munkaviszony első 3 hónapjában azt a részt sem köteles kiadni, amellyel egyébként a munkavállaló rendelkezik. Mt.134.§(2)
Humannak:
A szabadságot az esedékesség évében ki kell adni. Különösen indokolt esetben lehet csak következő évre átvinni. Pl. év végén táppénzen volt, nem tudta kivenni, stb. Ezekben az esetekben az akadályoztatás megszűnésétől számított 30 napon belül a szabadságot ki kell adni. Pl. ha decembertől következő év március 21-ig beteg volt, akkor április 30-ig. Pénzben megváltani ebben az esetben nem lehet. Olyan pedig egyszerűen nincs, hogy elvész a tavalyi szabadság. Erről az Mt. teljeskörűen rendelkezik.
Szeretném megkérdezni, hogy általános esetben a távolléti díjat hogyan számolom ki a személyi alapbérből? Személyi alapbér/(ledolgozott munkanap+a fiz.ünnep ha van)*a pótlékkal? A ledolgozott munkanaphoz hozzá kell adni a fiz.ünnepet? Pl. márciusban nálunk a személyi alapbért nem 22 munkanappal, hanem 28 munkanappal osztották el....Ez így jól lett elszámolva?
Bocsánat az előzőp hozzászólásnál 23 napot szerettem volna írni...
Bocsánat az előzőp hozzászólásnál 23 napot szerettem volna írni...
Márciusban valóban 23 volt az osztószám. A távolléti díjba valóban beleszámítanak a rendszeres bérpótlékok a következők szerint:
- két műszakos munkarendben a személyi alapbér 7,5%-a
- két műszakban, ha az éjszakai műszak aránya
a heti,ill.havi munkaidőkeret 30%-át meghaladja, illetve három műszak esetén a szem.alapbér 15%-a,
- megszakítás nélküli munkarendben a szem.alapbér 20%-át kell figyelembe venni.
Na meg persze az egyéb rendszeres pótlékok. A hangsúly a rendszeresen van.
Pl.
3 műszakban dolgozik az ürge, szem.alapbére 80.000 Ft, vezetői pótlék a szem.alapbére 5%-a, és most júniusra számfejtünk.
Egy órára jutó távolléti díj:
80.000/22/8=454,5
Összes figyelembe vehető pótlék %-a:
15%+5%=20%
Távolléti díj egy órára:
454,5*1,2=545,4
Köszönöm Boncsa. Azt hiszem, értem.
Tudnál még abban segíteni, hogy a Koll.Szerz.-ben van egy ilyen mondat és az alábbiak értelmében megváltozik-e a számítás módja....:
"A munkaszüneti napon is rendszeresen munkát végző munkaválllaló havi (kéthavi) kötelező munkaideje (munkaidőkerete) meghatározásánál az állandó nappalosok munkanapjára eső munkaszüneti napot, mint szorzót figyelmn kívül kell hagyni."
A dolgozók nálunk "egyéb, általánostól eltérő" munkarendben vannak foglalkoztatva. Ez azt jelenti, hogy többségében nappalos vagy nyújtott nappalos munkarendben, máskor meg fordulós/váltásos munkaidőrendben járnak.
Így nem tudom, hogy mit modnjak nekik, ha a fentiekre hivatkozva reklamálnak nálam a táv.díj pontatlan elszámolása miatt.
Bocs,ezt most nem értem.:(
Mihez "szorzó" a fizetett ünnep? A távolléti díj számításánál éppenhogy osztó.
Ha ez az idézet a munkaidőkeret megállapítására vonatkozik, a fizetett ünnepet akkor is munkavégzés nélkül ki kell fizetni, és a túlóra megállapításának szempontjából a fiz.ünn.nem ledolgozható. Még munkaidőkeretben sem.
köszönöm az előbbi választ.
Most újabb kérdés megválaszolásán akadtam fenn. Segítségetek kérem.
Adott a munkavállaló aki ffi.
Felesége munkáltatója a pótszabadságot nem adja ki számára, /kínai boltban dolgozik, eladó/ezért a férj igényli gyermekei után a pótszabadságot. Természetesen az anya beleegyezésével és az anya munkáltatójának aláírásával, hogy az nem veszi igénybe.
Kérdésem mi van akkor, ha a ffi munkáltatója sem engedélyezi a pótszabadság igénybevételét? Kötelező azt kiadni, ill. megadni? A jogszabály mit ír elő erre? Azt, hogy a gyermek neveltetésében nagyobb szerepet vállaló kapja, az ok, de mi van akkor, ha mindkét félnél a munkáltató nem adja ki? Mi a teendő ebben az esetben?
Köszönöm a választ.
Ez nem kívánságműsor, a pótszabadságot annak a szülőnek a munkáltatója köteles kiadni, akiről a szülők közösen így döntöttek.
tehát alapvetően nem az kapja, aki nagyobb szerepet vállal a gyerek nevelésében, hanem az aki a szülők döntése értelmében nagyobb szerepet vállal a gyerek nevelésében, és ebbe a döntésbe senki más nem szólhat bele. A szülőknek döntésüket nem kell indokolni, vagy bizonyítani.
Boncsa, köszönöm a választ. Iagzán én sem értem és egy kicsit tanácstalan is vagyok ezzel kapcsolatban. Arra gondoltam, hogy az Mt. is vmi szorzóra hivatkozik és ezért használták ezt a kifejezést. Nálunk előre megírt beosztás alapján nem mindig van munkanap a munkaszüneti napon és emiatt ha pihenős nem jár a távolléti dí.j. Viszont ha dolgozna, akkor jár részére 10% pótlék is. Valamint azt sérelmezik, hogy a lenti idézet alapján nekik nem kell beleszámolni az ünnepet az osztó számba. Igazán én sem értem, ezért próbáltam itt fórumon érdeklődni, mivel Ti biztosan tudtok segíteni.
köszönöm
Üdvözlöm!
Az alábbi kérdésem lenne, hogy 2006 junius 1.-töl
közalkalmazott lettem egy iskolánál, a munkaidőm minden másnap
22-06-ig tart, hétvégén is,munkaszüneti napon is.
Ilyen időbeosztással mennyi fizetett
szabadság jár? Van 3 gyermekem, 7, 11 éves és a harmadik most
december elsején született. Én 32 éves vagyok. Ha szabadságra
szeretnék menni, akkor az hogy befolyásolja a minden másnapi
munkabeosztásomat,
akkor is a szabadságomat kell töltenem, amikor
éppen szabadnapom lenne?
A most született gyermek után jár külön szabadság?
Válaszát köszönöm.
Ha részmunkaidőben dolgozom (heti 10 óra) akkor a szabadság hogyan jár? Heti 2X5 órában dolgozom ezt le. Azt mondták, ha szabadságra akarok menni arra a két napra, akkor az egész hetet ki kell vennem, mivel nekem a 10 óra egy hét. De mi van akkor, ha csak az egyik napot akarom kivenni?
Sziasztok!
Az Mt.-t ezt találtam:
131. § (1) Az alapszabadság mértéke húsz munkanap.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabadság a munkavállaló
- huszonötödik életévétől huszonegy;
- huszonnyolcadik életévétől huszonkettő;
- harmincegyedik életévétől huszonhárom;
- harmincharmadik életévétől huszonnégy;
- harmincötödik életévétől huszonöt;
- harminchetedik életévétől huszonhat;
- harminckilencedik életévétől huszonhét;
- negyvenegyedik életévétől huszonnyolc;
- negyvenharmadik életévétől huszonkilenc;
- negyvenötödik életévétől harminc
munkanapra emelkedik.
Valamint:
135. § (1) A szabadság kiadásánál a munkarend (munkaidőbeosztás) szerinti munkanapokat kell figyelembe venni.
Azt szeretném megtudni, hogy amennyiben 12 órás munkarendben dolgozom és szabadságra szeretnék menni, egy munkanapra mennyi szabadságot kell kivennem? Egyet, avagy másfelet?
Egyet.
Sziasztok!
Most sajna nincs türelmem meg időm se végigböngészni a fórumot, nameg nem is bizto,s hogy sok különböző hsz-ból kivenném a lényeget... elmondom a problémát!
A Magyarorszag.hu-n ezt olvastam erre vonatkozólag.
„Eltérések a részmunkaidő, másodállás, mellékfoglalkozás esetén
A Legfelsőbb Bíróság Munkaügyi Kollégiumának állásfoglalása szerint a szabadságra való jogosultság szempontjából az egyes munkavállalók között nincs különbség aszerint, hogy az illető munkavállaló naponta hány órát dolgozik. Ebből következően a részmunkaidőben foglalkoztatott dolgozót is ugyanannyi szabadság illeti meg, mint a napi nyolc órát dolgozó munkatársát. Eltérés mutatkozik azonban közöttük abban, hogy egy-egy szabadságon töltött napra eltérő összegű munkabért kapnak: a napi nyolc órában dolgozó a teljes napi járandóságát, míg a 4-5-6 órában dolgozó részmunkaidős csak 4-5-6 órai bért (MK 19.).”
A problémám/kérdésem:
12 órás munkaidőben dolgozom, 12-24-12-48-as beosztásban. Évi 20 nap szabaság jár, ami a munkaszerződésemben is szerepel. 20 nap az a 8 órás és a 12 órás munkarendre is vonatkozik (mint pl. a szerződésben), még ha heti minimum 2 nap szabadnapom is van.
Ha dolgozom, azt 12 órának fizetik, ha szabin vagyok, akkor a 12 óra "távollétemet" 8 órában fizetik, azaz fizették, még tavaly! Idén nagyon más a helyzet, ami nekem nagyon nem tetszik!
Januári bérpapíromon a évi kivehető szabadság: 160 óra. Ami 8 órával számolva 20 napra kijön, ez még OK volt!
Februárban két napot voltam szabin, 2*12=24 órát nem dolgoztam, a kivett szabadság rovatban 24 óra szerepelt, vagyis 12 órával számolták el! Így maradt 136 kivehető óra szabaságom.
Ha ez alapján számolok, 160/12=13,3 nap szabadság /év. Öhömmmm. Ez kissé messze van a 20-tól! Mert ugye 20 nap jár!
Szóval a kérdésem: menjek reklamálni, hogy hogyis van ez!?? Mert szerintem ez nagyon nem korrekt! vagy mégis? :(
Órában vagy NAPban kell a szabadságot számolni egyáltalán????
Lécci, aki tud erről valamit, feltétlenül írjon! Számomra, számunkra fontos! Ide vagy inkább e-mailben! címem publikus, izsakig@freemail.hu
Vagy ha van rá konkrét hsz, akkor jelezzétek, hogy mikori!
Köszi előre is!
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02