De a kötelmi jogi igénye átszáll az örökösére.
Ingatlanügyek
Egyetértünk , ezért nem száll vissza az ajándékozóra.
Üdvözletem!
Lakást adnánk ki először.
Bérlőt találtunk, szóban már megállapodtunk vele, foglalót már adott, arról papírt is írtunk. Napokban költözne, akkor írnánk alá a szerződést is. Nézegettem mintákat a neten, de azért szakértőket kérdeznék: mire kell ügyelni, mi az ami mindenképpen szerepeljen a szerződésben, ami általában az ilyen mintákban nem szokott szerepelni? Kell-e, érdemes-e közjegyzőhöz/ügyvédhez fordulni, akkor is ha csak a beköltözés után kerülne sor rá?(lehet-e ezt így egyátalán?)
Sok rémtörténetet olvastam már, hogy a bérlőt nem tudták kitenni meg ilyesmi. nem szeretnék ilyesmibe beleszaladni, szeretném magunkat minden oldalról levédeni.
Kezdetnek év végééig írnánk alá a szerződést.
Gondolom kell egy átadás átvételi papír is, hogy mi van a lakásban beköltözéskor.
A számlák hozzánk jönnének, mi fizetnénk azután, hogy bérlővel minden hó 15.-én egyeztetünk. Ezt külön le kell papírozni minden hónapban? És ha igen, hogyan?
Mit kell tartalmazzon a szerződés, hogy a fix idő ellenére, ha nem megfelelően használja az ingatlant, kárt tesz, vagy a többi lakó panaszkodik, felmondhassuk a szerződést?
Lakásnak papíron van haszonélvezője(szülő), de ő nem él a jogával, és tisztába van azzal, hogy a lakás ki lesz adva. Ez mennyiben számít?
Esetleg valaki tudna küldeni/linkelni egy korrekt szerződésmintát?
Előre is köszönöm
Közjegyzőhöz azért érdemes fordulni, hogy nemfizetés, vagy egyéb probléma esetén per nélkül lehessen elérni a kiköltözését, ügyvédhez pedig azért, hogy a szerződés egyes rendelkezéseit hozzáértő segítségével beszéljétek meg. Természetesen az, hogy a közüzemi díjakat ki fizeti, egy igen lényeges rendelkezés, a szerződésben mindenképpen szerepelnie kell.
Obudafan
Köszönöm. természetesen a szerződésbe ezt beleírnánk, hogy milyen formában rendezi a közüzemi dyajakat a bérlő, én úgy értettem, hogy amikor havonta találkozunk vele, hogy egyeztessünk a számlákról és kifizesse azokat, olyankor milyen papírt kell/célszerű írni?
közjegyzőről: olyankor ő küld neki egy felszólítást, és/vagy intézkedik is a kilakoltatásról/végrehajtásról?
meg lehet ezt tenni a bérlő beköltözése és a szerződés megkötése után is 1-2 nappal? mert már megállapodtunk vele, hogy holnap este költözik, tehát addig már nem tudnánk közjegyzhöz elmenni.(bérlő késő du-ig dolgozik, utána 'cuccolna' át). jelen kell legyen bérlő is, vagy ez csak ilyen le/bejelntési dolog?
kb milyen költsége van ennek a közjegyzőnél?
hogy ha szorít az idő a fentiekbe írtak miat, az megoldás lehet, hogy holnap mi írunk egy szerződést egymás közt, amibe beleírjuk, hogy pár napon belül ügyvédnél/közjegyzőnél pontosítjuk azt, és az fogja a szerződésírott formáját képviselni?
köszönöm
A közjegyzői okirat azonnal végrehajtható !
Igen, a szerződést utólag is közokiratba lehet foglaltatni.
Köszönöm!
Még egy utolsó kérdés: ha időben elválik a két dolog, amint írta Kovács Béla Sándor, akkor mit kell beleírjak a szerződésbe? pl x.) Bérlő tudomásul veszi és beleegyezik, hogy felek a szerződést közjegyzői okiratba foglalják legkésőbb 15 napon belül?
ez így jó?
Szükség van-e bérlő személyes jelenlétére is a közjegyzőnél, vagy a beleegyezése esetén elég ha mi elvisszük a megkötött szerződést hozzá?
Esetleg meghatalmaz minket, vagy valaki mást?
Köszönöm
Rasmanov - sajnos ez már nem megoldható, mert megállapodtunk vele, foglalót is adott, és papírt is írtunk, hogy ma este költözik( miután végzett a munkával), így közjegyzőre csak egy későbbi időpontban kerülhet sor.
A szerződéshez hozzáadtam egy pontot, hogy bérlő
hozzájárul, hogy jelen szerződés közjegyzői okiratba foglaltassék.
Ez így megfelelő? Vagy hiányzik belőle még valami?
- Bérbeadó tulajdonát képezi a Budapest, ------------
- alatt felvett öröklakás megjelölésű, X alapterületű ingatlan, amely természetben a --------------------- alatt található.
- A Bérbeadó, az 1. pontban körülírt ingatlanát jelen megállapodással, kizárólag lakás céljára bérbeadja a Bérlőnek, aki az ingatlant ennek alapján használatba veszi.
- A bérlet 2014. június 10-től lép életbe és 2015. január 10-ig tart. A bérleti szerződést a Felek közös megegyezéssel meghosszabbíthatják.
- A bérleti díj xxxxxxxxxxxx Ft/hó + rezsi, amely összeget a tárgyhóra vonatkozóan előre, legkésőbb a hónap 15. napjáig köteles Bérlő a Bérbeadónak kifizetni. Felek megállapodnak abban, hogy a bérleti díj összegét az inflációtól függetlenül a bérleti szerződés 3. pontjában szereplő időszakra változatlanul hagyják.
- Bérlő vállalja, hogy a bérlet időtartam alatt viseli az ingatlan valamennyi költségét, a közüzemi díjakat és egyéb felmerülő költségeket, amelyeket legkésőbb a tárgyhót követő hónap 15. napjáig bérbeadónak megfizet.
- A bérleti díjat a Felek közös megegyezéssel módosíthatják. A Bérbeadó az évenkénti béremelésre vonatkozó ajánlatát legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 15. napjáig köteles a Bérlővel írásban közölni.
- Ha a Bérlő a fizetésre megállapított időpontig a bérleti díjat, illetve az 5. pontban rögzített költségeket nem fizeti meg, a bérleti szerződésben vállalt kötelezettségeit nem teljesíti, illetve a bérleményt ő vagy harmadik személy rongálja, vagy rendeltetésével ellentétesen használja, a Bérbeadó köteles a Bérlőt - a következményekre történő figyelmeztetéssel - a teljesítésre, illetve a szerződésszerű magatartás tanúsítására írásban felszólítani. Ha a bérlő a felszólításnak 8 napon belül nem tesz eleget, a bérbeadó további 8 napon belül írásban azonnali hatályú felmondással élhet.
- Bérlő a mai napon köteles xxxxxxxx Ft-t kaucióként átadni a Bérbeadónak, aminek átvételét az e szerződés aláírásával igazol, és aki azt a bérleti viszony megszűnésekor, Bérlő által a közüzemi díjak befizetésének igazolását követően teljes egészében visszaad. Amennyiben a Bérlő a bérleti díjjal, vagy a közüzemi díjak bármelyikével fizetési késedelembe esik, illetve az ingatlanban olyan kár, illetve elhasználódás keletkezik, amely a bérlőnek felróható, abban az esetben a kaució arányos részét Bérbeadó visszatarthatja. Abban az esetben is visszatarthatja Bérbeadó a kauciót, ha Bérlő a bérleti viszonyt a 3. pontban megadott határidő előtt mondja fel.
- Bérlő az ingatlant kizárólag saját maga és közvetlen családtagjai számára használhatja, azt tovább albérletbe nem adhatja, illetve harmadik személy részére nem hasznosíthatja.
- Bérlő köteles a bérlet fennállása alatt az ingatlant rendeltetésszerűen használni, a szokásos és a rendeltetésszerű használatnál rendszeresen felmerülő javítási munkákat saját költségén elvégeztetni.
- Bérlő tudomásul veszi, hogy a bérleményben csak Bérbeadó előzetes írásbeli engedélyével és saját költségére végezhet beruházásokat, átalakításokat, korszerűsítést.
- A bérlet fennállása alatt köteles a Bérlő az ingatlan állagát minden tekintetben óvni, az értékekre vigyázni, a vagyonvédelmet maximálisan biztosítani, a felszerelt riasztóberendezést rendeltetésszerűen használni, a távfelügyeleti rendszert működtető xxxxx Kft.-vel együttműködni. Bérlő tudomásul veszi, hogy harmadik fél által elkövetett jogellenes cselekményekért Bérbeadót sem személyi, sem anyagi felelősség nem terheli.
- A felek a bérleti szerződést bármikor írásban felmondhatják. A felmondás a hónap utolsó napjára szólhat, azzal azonban, hogy a felmondási idő nem lehet kevesebb ........ napnál. A határozott időtartamra szóló szerződés Bérlő általi, a 3. pontban meghatározott határidő előtti felmondása esetén Bérbeadó - a 8. pontban leírtaknak megfelelően - kaució visszatartással élhet. A határozott időre szóló bérleti szerződés az 3. pontban rögzített időtartam elteltével megszűnik, amennyiben azt a Felek közös megegyezéssel nem hosszabbítják meg.
- A Bérlő tudomásul veszi és kötelezi magát, hogy jelen bérleti szerződés megszűnését követő 8 napon belül a bérleményt kiüríti, elhagyja és az átadáskori állapotnak megfelelően és felszereltséggel a Bérbeadó részére visszaadja. Bérlő tudomásul veszi, hogy a bérleti jogviszony megszűnésekor a Bérbeadó nem köteles részére másik bérleményt vagy helyiséget biztosítani.
- A felek birtokbaadáskor rögzítik, e szerződéshez tartozó mellékletben a víz, gáz és villanyórák gyári számát és mérőállását, valamint az ingatlanban található berendezéséket és berendezési tárgyakat.
- Jelen szerződésben nem szabályozott kérdésekre a Ptk. Bérletre vonatkozó szabályai az irányadók.
- Szerződő felek jelen szerződést, mint akaratukkal mindenben megegyezőt, jóváhagyólag írták alá.
- Bérlő hozzájárul ahhoz, hogy jelen szerződés közjegyzői okiratba foglaltassék.
Bérlő neve, vele együtt költöző személyek felsorolása?
Az természetesen a pontok felett szerepel rögtön a szerződés elején, hogy kik között jött létre a szerződés(mi mint bérbeadók és ő mint bérlő), csak azt nem akartam ide bemásolni, csak a szerződés pontjait. utána még van aláírás, tanúk, óraállások,leltár.
A 9-es pont nem fedi le ezt a dolgot? a bérlő elvált, van egy gyermeke, aki 2 hetente egyszer hétvégére nála van. De amúgy ha ott élne vele, számunkra az sem lenne akadály.
Most, hogy említetted, megnéztem és csak közeli hozzátartozót találtam. A közvetlen hozzátartozó köznapi fogalma alatt a Ptk közeli hozzátartozó fogalmát kell érteni? Ha jól nézem, a most márc. 15-től érvényes szabályozás szerint ez lehet házastárs(ilyen nincs), gyermek(van, de ezt meg is beszéltük vele, nekünk nem akadály), valamint szülő és testvér.
Garzonról van szó, csak nem a szülőkkel/testvérrel akar költözni egy konszolidált 40 év körüli dolgozó ember.
Érdemes, kell-e, lehet-e új szerződést írni? (amiben ezt pontosítjuk, hogy életvitelszerűen csak ő, a gyermek és esetleg barátnő/élettárs lakhatnak ott, szülő, testvér és más egyenesági rokon nem?)
Köszönöm.
A bérlő személyét rögzíteni, s más személy csak bérbeadó hozzájárulásával.
Előre bocsájtanám ,hogy egyenlőre csak érdeklődni szeretnék, hogy érdemes-e jogi útra a terelnem az ügyem vagy sem és ha igen milyen lehetőségeim vannak általánosságban.
Az ügyem/esetem a következő: Én és vér szerinti testvérem megörököltük édesanyámék után a házukat és a kertjüket fele fele arányban. Testvéremmel nem lehet egyességre jutni a házat már régóta szeretném eladni mielőtt összedőlne vagy romlana az állapota és esetleg a szomszéd házakban is kár keletkezne ez által, a ház sem általam sem általa nem lakott csak áll és romlik az állapota. Attól tartok,hogy mivel ő anyagilag jobban áll majd megcsinálja a házat és aláírat velem papírt ,hogy mert ő ennyit és ennyit költött rá az én részem már ennyivel kevesebb belőle és a végén nem marad semmi. Azt tudom, hogy nem kényszeríthet arra hogy aláírjam a papírt de viszont ha nem egyezem bele abba akkor meg a ház fog összeomlani és mint említettem esetleg a szomszédok házában is kárt tehet és akkor ők jelentenek fel vagy azt kell kifizetni. A házra volt vevő de testvérem nem egyezett bele az eladásba sem pedig abba ,hogy engem kifizet azért az árárért és akkor övé a ház. Azt mondta ha beköltözöm akkor pedig állag megóvási díjat kell fizetnem csak azért mondtam ezt neki,hogy beköltözöm mert akkor hátha kifizet de nem történt meg hanem az állag megóvási díjjal jött. A kertet ő műveli kérdésem az hogy én kérhetek e érte bérleti díjat olyan jogon mint ő a házért állag megóvási díjat kért? Szeretnék az ügyemről felvilágosítást kapni,hogy tudok e bármit tenni vagy érdemes e jogi útra terelnem.
Remélem mindent leírtam ami lényeges azt olvastam hogy ingyenes a tanácskérés vagy is az informálódás ha nem az akkor kérem tekintse levelem tárgytalannak.
Maradok Tisztelettel!
Imolka
Költözz be s fizess neki díjat, ne sokat, ha kevesli forduljon ő birósághoz.
Ha nincs szükséged lakásra, add ki albérletbe az pénzt hoz amiből fel tudod ujitani. Ebbe beleegyezik a testvéred?
imolka16 imolka16
Hasonló cipőben jártunk () és még sok sok ezer család MO.-on . )
Én valószinű meghirdetem kényszer eladásra - árverésre.
Ő is ezt szeretné, de egyedül nem dönthet.
Tisztelt Szakértő!
Érdeklődök, hogy a 2013-ban eladott 6 éve saját tulajdonban levő ingatlan eladását be kell-e jelenteni a NAV felé, vagy jelezni kell még más hatóságnál is?Kell valamilyen adót vagy hozzájárulást fizetni?
Válaszát előre is köszönöm.
Kocsis Éva
Nem tudjuk, kell-e adót fizetni, de ha kell, akkor azt a 2013-as adóbevallásodban fel kellett volna tüntetni. Önellenőrzéssel pótolható. (Amíg az adóhatóság maga nem fedezi fel.)
Az illeték alapján esélyes!
Ha lakóingatlanról van szó, és tényleg 6 évig volt a tulajdonában akkor a jövedelem 0, tehát nincsen adó és önellenőrzése sem kell.
Tisztelt Szakértő!
2012-ben vásároltunk egy ingatlant. A telek végében az Önkormányzat belvízelvezető árkot ásatott, még az előző tulajdonos idejében, így az a terület már nem a mienk.Ráadásul az árok túlsó oldalán is maradt a mi területünkből kb.300-400m2, ami jelenleg nádas, mert senki nem tudja gondozni. A szomszédoknál már az Önkormányzat kisajátította ezeket a részeket. Mi is írásban kértük a terület jogi és anyagi rendezését.
Ki is jött egy ügyintéző a Hivatalból, megnézte, és azt mondta, hogy ne számítsunk semmire, mert nincs pénz. Esetleg majd ősszel az új testület dönthet.
Az a kérdésem, hogy kötelessége-e az Önkormányzatnak rendezni ezt a dolgot a Földhivatalnál, és köteles-e fizetni nekünk az elvett területért? Összesen kb.1000m2- ről van szó, vagy nem.
Köszönettel Bálintné Márti
itt egy hasonló eset:
https://www.ajbh.hu/…ed23f7c;...1...
Köszönöm, de sajnos nem tudom megnyitni. Ezt írja ki:
Az igényelt erőforrás nem található.
Az állami vagy önkormányzati érdekből kisajátitott területért azonnali és teljes kártalanítás jár!
Itt más lesz a helyzet!
Nézd meg a tulajdoni lapokat!
Kinek a néven van az 1000 m2 vitatott terület?
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02