A nagymama haszonélvezeti joga miatt szükséges a gyámhivatal hozzájárulása!
Ilyen esetekben akkor nem kell a gyámhivatal hozzájárulása, ha az ajándékozó tart fenn magának haszonélvezeti jogot.
Ingatlanügyek
KBS kollégám jogi okfejtését támogatva, maga a haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan ajándékozása miatt nem szükséges gyámhivatali hozzájárulás. Bár nem kizárt, hogy joghoz nem értő földhivatali ügyintézők ezt megkövetelik.
Nagyon szépen köszönöm a válaszokat mindenkinek!
A következő helyzetben szeretnék okos tanácsot:
Árverés útján vásároltuk meg az akkor még házastárs zárkerti ingatlanrészeit. Az egyiken áll egy építmény (anno tárolóhelyiségnek épült, lényeg, hogy nem szerepel a tulajdoni lapon) Ez az épület annyira alkalmas lakás céljára, hogy az árverés után ott élt a volt házaspárnak az akkor még kk. közös gyermekük az árverezett szülővel. Évekig együtt éltek, majd a közben felserdült és felnőtt gyermek - megúnva az áldatlan körülményeket - elköltözött onnan. Közben megtörtént a házastársak válása, a volt házastárs továbbra is az ingatlant birtokolja és használja, sőt odaköltöztette idős apját is. Egyszer már - az esetleges elbirtoklási idő megszakítása végett - fel lett szólítva az ingatlan elhagyására, nem volt hajlandó.
Milyen jogi lehetőség van az eltávolítására és a tulajdonosnak az ingatlan birtokba vételére?
Az első mondatból lemaradt az utolsó szó: kérni.
Per.
Milyen per? Birtokper? Ingatlan kiürítése iránti per? Nem "kavar be" az, hogy nem lakóingatlan van a zártkertben és nincs feltüntetve a tul. lapon? A vázolt helyzetben erősebb-e a birtokláshoz fűződő jogunk, mint a bent lévőké? Egyáltalán jogalap nélküli, s ezen belül rosszhiszemű birtokosnak kell-e tekinteni a bent lakókat? Szerintetek?
Nyilván kiürítési per. Ehhez előtte nem árt felszólítani az ingatlan elhagyására. AZ, hogy egy ingatlant laknak, vagy sem, szerintem nem ingatlan-nyilvántartási kérdés.
Szerintem egy tulajdonosnak több joga van egy ingatlanon, mint egy jogcím nélküli használónak.
Tisztelt Fórumozók!
Egy kérdésem lenne:
Édesapámnak van egy garázsa.
Édesapám nemrég meghalt.
Kijöttek felmérni a garázst és az ügyintéző kikérte a tulajdoni lapot, és azt mondta, hogy a tulajdoni lapon az Önkormányzat van feltüntetve tulajdonosként.
Ezen nem lepődtem meg, mert azt tudtam, hogy a terület tulajdonosa az Önkormányzat és fizettünk is bérleti díjat a terültre, de a garázs az viszont Édesapámé, de az ügyintéző szerint ez nem látszik a tulajdoni lapon és ebből probléma lehet, mert esetleg majd a közjegyző nem tekinti hagyatéknak a tulajdoni lap miatt.
Ezt hogy lehet rendezni?
Vagy mit érdemes csinálni?
Köszönöm a segítséget.
Valószínűleg a felépítmény tulajdonjoga volt édesapádé, amit akár be is lehetett volna jegyeztetni a tulajdoni lap III. részére. Mivel ez ezek szerint nem történt meg, vélhetően a terület bérleti szerződésben került rögzítésre, amit édesapád az önkormányzattal kötött.
„Vagy mit érdemes csinálni?”
Amennyiben az Önkormányzat a hagyatéki tárgyaláson önként nem ismeri el, akkor csak perben lehet érvényesíteni.
És most már nem lehet bejegyztetni?
Ez a garász 1980 körül épült, akkor még biztos sokminden másképp volt, jogszabályok is meg minden, és valahogy gy maradt.
Perre szerintem nem lesz szükséhg, az Önkormányzat nem hiszem, hogy úgy gondolná hogy az övé a garázs, tényleg csak adminisztrációs hiba.
A számla is mindig úgy jön, hogy garász alatti terület bérleti díja
Ez nem adminisztrációs hiba, mert megállapodást kellett volna kötni az Önkormányzattal, miszerint a területére édesapád ráépíthet.
A garázst meg kellett volna földmérővel rajzoltatni és a rajz alapján a tulajdonjogot bejegyeztetni.
Nyilatkoztasd az Önkormányzatot írásban, hogy elismeri, hogy a garázs édesapádé.
Ha ez megvan, akkor a bejegyeztetést végig kell vinned, ahogy fent írtam.
Biztos minden rendben volt, tud róla az Önkormányzat, a számlán mnidg az áll, hogy garázs alatti terüet bérleti díja, és a tullapon is az van hogy kivett garázs, szóval nem titokban épült, meg nem is ez az egy épült, hanem ez egy nagy garázssor, legalább 100 db garázzsal.
Csak mikor épült, akkor még 1 ingatlan volt és valahogy arra épült a sok garázs, aztánvalamikor meg szétszedték az ingtalnokat úgy hogy 1 garázshoz tartozik 1 hrsz.
Ja és olyan papirt is találtam, hogy adót kellett fizetni valamikor 1992-ben, építményadót fizettetett vele az Önkormányzat, szóval akkor kell, hogy tudjon róla.
„Nyilatkoztasd az Önkormányzatot írásban, hogy elismeri, hogy a garázs édesapádé.
Ha ez megvan, akkor a bejegyeztetést végig kell vinned, ahogy fent írtam.”
Mégolyat!!
Van itt egy ellentmondás:
"a számlán mnidg az áll, hogy garázs alatti terüet bérleti díja"
"1 garázshoz tartozik 1 hrsz."
Ha garázs külön (saját) helyrajzi számon van akkor nem jogos a bérleti díj!
Én arra tippelek így látatlanban, hogy minden egyes garázs külön helyrajzi számon van, az önkormányzati területen pedig a garázstulajdonosoknak tartós földhasználati joguk van. Ebben az esetben sem jogos a bérleti díj!
A törvény értelemében a tartós földhasználók kérelmére a földhivatal bejegyzi a tulajdonjogot. A földhivatalnál kell erről érdeklődni! Csak megjegyzem, hogy valamennyi tulajdonosnak kell kérni a tulajdonjog bejegyzését!
Nagyon köszönöm a segítséget.
Az ügyintéző, aki erre felhivta a figyelmem hogy itt gondokk lesznek, említette, hogy a többiesetben már a garázstulajdnos neve van a tullapon.
Gondolom idő közben a többiek elintézték, mi ebből úgy látszik, kimaradtunk.
Nagyon köszönöm.
Egyébként úgy van hogy a terület tényleg csak annyi amennyi a garázs, szóval 18 m2, ez van a tullapon is hogy 18 m2.
És csak a tulajdnos kérheti?
Édesapám meghalt nemrég, szóval ő már nem tudja kérni.
Azt meg nem lehet tudni, ki fogja örökölni, kicsit bonyolultabb a helyzet.
Viszont ha addig nem lehet örökölni, mig nincs elrendezvem viszont addig nincs ki intézhetné, mig nem örökli, akkor ez jó kis ördögi kör....
"És csak a tulajdnos kérheti?"
A földhasználó kérheti! A tulajdonos az önkormányzat.
Arra ügyelni kell, hogy - ha van ilyen bejegyezve - a tartós fölhasználati jog (mint ingóság) ne maradjon ki a hagyatéki leltárból!
Pedig ki fog maradni.
„Az ügyintéző, aki erre felhivta a figyelmem hogy itt gondokk lesznek, említette, hogy a többiesetben már a garázstulajdnos neve van a tullapon.
Gondolom idő közben a többiek elintézték, mi ebből úgy látszik, kimaradtunk.”
Ezek szerint az ingatlan társasház. Akkor ezzel a garázzsal más gondok is lehetnek. Az állami tulajdoni ingatlanok elidegenítésére volt egy (ha jól emlékszem) MT rendelet, mely szerint az elidegenítés előtt az ingatlant társasházzá kell alakítani. A társasházzá alakítás előtt minden, a telken meglévő ideiglenes jellegű építmény esetében meg kell vizsgálni azok véglegesítésének lehetőségét, amelyiket lehetett, véglegesíteni kellett, és így az épület önálló albetétként felkínálandó volt a bérlő részére megvásárlásra. Ha ez apukád garázsa esetében nem történt meg, akkor a garázs valamelyik építésügyi szabálynak nem felelt meg. Ma ezt már sokkal nehezebb megoldani.
Társasház?????
Hu ezt nem értem, garázssorról van szó, kb. 30 db garázs van egybe építve, és ilyenből van vagy 3-4 sor.
Ez egy olyan terület, ahol csak garázsok vannak, de nem önállóan, hanem egyben, garázssor. Ebből 1 Édesapámé.
Minden garázs tök egyforma, szóval ha ez nem fele meg, akkor a többi sem.
Ha a tartós földhasználati jog be lenne jegyezve, akkor az ügyintézőnek nem kellett volna látnia azt? Lehet megkérem, hogy hadd nézzek rá arra a tullapra, akkor én is többet fogok tudni.
Én úgy gondolom (tudni nem tudhatom), hogy van végrendelet, amiben szerepel a garázs is, szóval szerintem valahogy kell hogy foglalkozzon vele a közjegyző akkor nem?
Az más kérdés, hogy nem is értem, hogy a végrendeletbe hogy kerülhetett bele, úgy értem, akkor az az illetéjkes ügyvéd aki irta, az hogy nem nézett utána hogy is van ez?
Amúgy a végrendeletet azt mikor bontják fel? A közjegyző már tudja mi van benne? Vagy csak a tárgyaláson lehet megtudni?
2007-ben elkezdtem felvásárolni egy ingatlant, amelynek nagyon sok tulajdonosa volt. Az ingatlant azonban 1996-tól, bizonyíthatóan, csak két résztulajdonosa gondozta, használta, viselte a terheit. Tölük is megvásároltam a résztulajdonukat. Egy tulajdonostárs maradt, akiről még a rokonsága sem tud semmit. Ugy tudták, hogy 1996-ban külföldre távozott. Rendőrség sem találja. Annyit sikerült kinyomoznom, hogy a 2000-es évek elején egy másik településen, két éven át a családsegítő ellátásban részesítette, aztán eltünt. Miután én a teljes ingatlant sajátomként használom, mint a jogelőd két volt résztulajdonos, fenn áll-e az elbirtoklás?
Panasznapon voltam, ahol a Bíróságon azt mondták, hogy nem, mert tudtam róla, hogy több tulajdonos van.
A jogeseteket olvasva a következőt találtam, ami viszont az elbirtoklás mellett szól: "Olyan eset is előfordulhat, hogy a többi tulajdonostárs az elbirtoklási időt jóval meghaladó idő óta ismeretlen helyen van, életjelt nem ad, s a közös tulajdonban álló dologgal senki más nem törődik, mint az azt birtokló tulajdonostárs, aki a dolgot karbantartja, a terheket is viseli, és a körülményekből megállapítható jóhiszeműséggel az ismeretlen helyen levő tulajdonostársak illetőségét is a sajátjának tekinti. Ha ilyenkor nincs olyan menthető ok, amely a Ptk. 123. §-ának megfelelően az elbirtoklási idő nyugvását eredményezné, akkor az elbirtoklás útján való tulajdonszerzésnek ugyancsak nincs akadálya."
Akkor most mi a jogi helyzet, elbirtokolhatom vagy nem?
„mert tudtam róla, hogy több tulajdonos van.”
Na és?
Különben is: mióta ad jogi tanácsot a bíróság panasznapon? Maradjon mindenki a maga dolgánál, én se hozok ítéletet vitás ügyekben.
Ha már ingatlan felvásárlásába kezdett, bizonyosan van ügyvédje, aki közreműködött. Őt kérdezze meg. Ő van minden a kérdés megválaszolásához szükséges információ birtokában.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02