Az attól függ. Az építés során csak olyan dolgokban lehet eltérni, amik nem érintik az épület tertószerkezeti rendszerét, a teherhordó szerkezetek elemeinek megváltoztatását, megerősítését nem igénylik.
Ebből a szempontból a belső válaszfalazás még nem biztos hogy gáz (ott csak az a lényeg, hogy továbbra is szabályos megfeleljen az építési szabályoknak), de a homlokzat már gáz. A külső határoló fa alapból tartószerkezet, így abban ablak elhelyezése már megváltoztatja a szerkezeti elemet. És akkor még nem beszéltünk az ablak feletti új áthidalóról, ami alapól tartószerkezet.
Utólag már nem tudsz mit csinálni, az épületre fennmaradási engedélyt kell kérni. Az engedély automatikusan bírsággal jár.
Építésügyi bírság, fennmaradási engedély
"Saját példámon 35.000 ft-ba került a vázrajz,és be is rajzolta mint gazdasági épületet,ehhez nem kellett engedély,de a bejegyzésért a földhivatal kért szolgáltatási díjat. Egyébként zártkertben."
Így van.
Földhivatal által kiállított hatósági bizonyítvány 20000 Ft. 2 tanuval kellett igazolni, hogy az épület 10 évnél régebben épült.
Ezután jön a földmérő 36600 Ft. 30000 Ft munkadíj + 6600 Ft eljárási díj a földhivatal felé. Ezért az összegért elkészül a vázrajz és az épület felkerül a tulajdoni lapra.
Ezután elvileg minden rendben és mehet az adás-vétel.
Én csak a jogszerű megoldást mondtam. Hogy melyik hatóság (földhivatal) mit és hogyan tart be belőle, az más kérdés.
Inytv VHr
„65. § (1)134 Az ingatlan-nyilvántartási térkép tartalmát érintő változás átvezetéséhez a külön jogszabály előírásai szerint készített és a földhivatal által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajz is szükséges.
(2)135 Az ingatlan természetben meghatározott vagy területnagyságban kifejezett részére vonatkozó jog vagy tény bejegyzéséhez, illetve feljegyzéséhez az ingatlan érintett részét ábrázoló és a földhivatal által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajz szükséges.
(3)136 Engedélyköteles épületváltozást (létesítés, átépítés, bontás) csak jogerős, végleges használatbavételi engedély, fennmaradási engedély vagy bontási engedély birtokában, a körzeti földhivatal által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajz egyidejű benyújtásával lehet a tulajdoni lapon átvezetni.
(3a)137 A bejelentés-köteles épületváltozás, továbbá az építési tevékenységgel nem járó rendeltetésmód változás ingatlan-nyilvántartási átvezetéséhez az építésügyi hatóság által kiállított - az épület rendeltetését megjelölő - hatósági bizonyítvány szükséges.”
Mivel a gazdasági épület építése mindig is építési engedély köteles volt, a feltüntetése nem történhet hatósági bizonyítvány alapján. A 10 évet meg pláne nem ő vizsgálja!
Sziasztok!
Társasházunkban jelenleg 3 család lakik (többi lakás eladásra vár). Van 1 udvarunk ahol gépkocsibeállók is vannak (9 db, jelenleg 3 kocsi van az udvarban). Az 1-ik lakó mobil garázst szeretne az udvarban. A másik 2 lakó nem szeretné, mert egyrészt az udvar használata korlátozottabb lenne a fix építmény miatt, nem is szeretnénk az erkélyről az építményt nézni, mert most szép a kert, meg ha ebbe beleegyeznénk, akkor a későbbi lakók is joggal követelhetik, hogy nekik is lehessen és akkor teljesen beépülne az udvar, fix, különböző színű építményekkel és mi ezt nem szeretnénk. SZMSZ nincs, még társasházi alapítóokirat sincs (építtető csődbe ment közben, ezért).
Kell-e a 2 lakó (család) beleegyezése a garázstelepítéshez, illetve ha ez megtörténik ennek ellenére akkor mit tehetünk ellene.
Köszönöm szépen a válaszokat!
Zsolti
Igen kell. Ha ennek ellenére megépítik, akkor fordulhattok az építésügyi hatósághoz, vagy a bírósághoz.
Ha a garázs építménymagassága 2,50 m alatt marad és alapterülete nem éri el az 50 m2-t, akkor ez bejelentés köteles építési munka, míg bármely érték felett már építési engedély köteles.
Bejelentés köteles építési munka bejelentés nélkül történő elvégzése esetén a szabálytalan építési munkák jogkövetkezményeit kell alkalmazni. Ha viszont bejelentette, de ott valótlanul nyilatkozta, hogy megfelelő építési jogosultsággal rendelkezik, annak valóságtartalmát a hatóság nem vizsgálhatja. Ezen esetben a bíróságé lesz a döntő szó.
(kb ennyi dióhéjban)
Építési engedély nem kell hozzá de amíg nem vagytok társasház,addig minden tulajdonos írásos beleegyezése szükséges.
Nem azt mondtam, hogy nem kell építési engedély, hanem, hogy bizonyos mértékig csak bejelentés köteles. A kettő nem ugyanaz.
Egyszerűsítsük le a kérdést: Ép. hatósági közreműködés nélkül nem lehet garázst építeni!
De nem is ez volt a
Kérdés.
Az alábbi építésügyi témában szeretnék segítséget kérni:
1970-es években épült lapos tetős garázsunk tetejére négy sorban nyolc oszlopon álló tetőszerkezetet építettünk, amely a melléképület tetőszerkezetéhez csatlakozik.
A volt tulajdonos a garázs építésekor előre bebetonozta a tetőszerkezet későbbi megépítéséhez szükséges vas tartó elemeket.
A garázs a szomszédos ingatlantól utcafront felé eső részen 0,8 méter illetve a hátsókert felé eső részen 1,05 méter távolságban helyezkedik el. A melléképület felé eső négy db oszlop egyben a lépcső lefedését szolgáló, a melléképülethez tartozó előtető tartószerkezete is.
Az utcafronttól 50 méterre helyezkedik el a garázs, mivel egy telken két családi ház épült egymás mögött 2,3 méter szintkülönbséggel, így 9 lépcsőfok vezet a lakóingatlanhoz. Egyik oldalon sem található lakóépület. Az összes beépített terület 70 m2, amely a lapos tetős garázs és a lakóingatlanhoz vezető lépcsőrendszereket foglalja magában.
Az építésügyi hatóság állítólag az utcáról észlelte a tetőt, így ellenőrzésre került sor.
A végzés az alábbiakról rendelkezik: a melléképület (amellyel az egész tetőszerkezet érintkezik) homlokzati síkjától számított 4 méternél kisebb kiállású, vagy 30 m2-nél kisebb vízszintes vetületű előtetőre kell visszabontani a tetőt. Ez azt jelentené, hogy a garázson lévő tetőt kellene visszabontani kb. a garázs közepéig. Így a tető az eredetileg tervezett funkcióját, hogy a garázs állagát megóvja, baleset mentesítés, teljes mértékben elveszítené. Másrészről pedig képtelenség a garázs közepére megépíteni a tartó oszlopokat, hiszen a garázs azon része statikai szempontból alkalmatlan oszlopok megtartására. Az egyedi helyszín miatt a tetőszerkezet megépítése másképpen nem kivitelezhető.
Az építés megkezdése előtt építészmérnökkel többször megkerestem az építési osztályt, de azt mondták, hogy nem építési engedély köteles a tervezett építmény és ennek ellenére 1.5 év elteltével megkerestek.
A tetőt visszabontani nem szeretnénk, mivel nem érezzük jogosnak az intézkedést. Az építmény nem vet árnyékot egyetlen szomszédos ingatlanra sem mivel közvetlen mellette nincs épület, külleme szép és rendezett.
Kérem segítsenek, hogy mit tehetnénk azért, hogy az építmény fennmaradjon!Önök szerint jogos az intézkedés?
A kérdésre az első hozzászólásom első mondatában válaszoltam. A többi a "mit tehetek?" című fejezettel van összefüggésben. ;)
Ha jól értem, akkor mindenképpen vissza kell bontani a tetőt, vagy építésügyi bírságra számíthatunk!Az önkormányzatnál már próbáltam érdeklődni, hogy hogyan maradhatna fenn az építmény, de sajnos nem jártam pozitív eredménnyel, sőt hazugságot hazugságra kaptam.Bármerre jártam az összefonódást mindenhol megtaláltam, ezért is fordultam ide, hogy független szakemberek vagy laikusok, hogyan látják a helyzetet.
Először is adj be fellebbezést, hogy a végzés ne legyen jogerős.
Majd keress a közigazgatásban jártas ügyvédet.
Annyit megér az ügy.
Zártlánvú beépítésű övezetben a szomszéd úgy építi a házát és a keritést, hogy az alap az én telkemre átnyúlik mint egy 20 cm-re. Ez később akadályozhatja az én építkezésemet. A szomszéd azt mondja, ez a mérési hibahatáron belül van, és a falat már nem építi túl a telekhetáron. Mit tehetek? Türnöm kell?
Ha én az ő alapja mellé alapozok is, a falat úgy építhetem meg, hogy egy része az ő alapján kell hogy elhelyezkedjen. Ez szerintem sok problémát vethet fel.
Mi ilyen esetben a jogi helyzet?
Köszönöm, ha válaszoltok. Bimbus
Nem építhet túl. Szólj az építési hatóságnak és az építésfelügyeletnek míg nem késő. (ha már kibetonozta és a falazás is tart - netán áll a ház - az már késő)
Ha az alap síkja nem esik egybe a felmenő fal síkjával zártsorú épület esetében, akkor ha a másik telek is beépül, akkor :
- rés lesz a két épület között, amit tisztán tartani, karbantartani nem lehet, és az épületek hőtechnikájában is káros, mivel így a végfalak hidegek lesznek (a két fal egymás mellett javítana a hőszigetelésen is).
- Ha ráépítesz a szomszéd alapjára, akkor az ő épülete megsüllyed, reped, amiért téged kártérítésre be fognak perelni.
- Nem építesz rá, hanem konzolosan kinyújtod a falat, ami egyrészt csomóponti problémákat fog okozni, másrészt komoly többlet költséged lesz.
Még valami.
Ha a szomszéd a falat nem az alap síkjával egy vonalba építi, tekintettel arra, hogy a határfalnak (vakolva, burkolva) kell a telekhatáron állnia, azzal maga is elismeri a telekhatár pontos helyét. Ergo szó sincs ilyen esetben tűréshatárról.
nanemaaa!
Köszönöm szépen a segítséget.
A fal és a kerités is már megépült. Per lesz belőle.
bimbus
? Miért nem a hatóságtól kérsz intézkedést?
A hatóság (építés, szabálysértés) nem foglalkozik vele, mert szerintük ez határvita. Ebben pedig a bíróság kompetens.
Szerintem az építési hatóságé mivel szabálytalan építés.
Az építéshatóság azt vizsgálta, hogy az engedélyes tervnek megfelelően építenek-e. A falak ennek megfelelően vannak, az alappal nem foglalkoznak és szerintük a kisebb eltérés, mint ebben az esetben is, elmegy, türhető.
Mi vettünk egy családi házat és öt év múlva bírságoltak meg minket azért, mert egy illegális garázst építettünk. Sikerült bizonyítanunk, hogy mi így vásároltuk a házat, az előző tulaj emelte azt a garázsépületet illgálisan. A bírságot az előző tulajra verték rá.
Egyébként ha 1970-es évi a sztorid, akkor mit akar tőled a hatóság?
A garázs épült a hetvenes években,nem a ráépítés !
Chelsee
A bontatás miértje is szerepel a határozatban, amiről szemérmesen hallgatsz. Nyilván az építés nem felel meg a helyi építési szabályoknak.
Ezt feltételezve a bontás elrendelése jogos. A mértéke viszont nem, mert az egész bontását kellett volna elrendelni.
Casablanca
Ez így volt jogszerű. Jövőre már nem, akkor már lehet majd tulajdonost is büntetni. (Kell a pénz nagyon.)
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02