I. ) Előrehozott öregségi nyugdíj
1.) Az öregségi nyugdíjra jogosító korhatárnál (62 év) korábban öt évvel
alacsonyabb életkorban, de legfeljebb az 57. életév betöltésétől,
előrehozott öregségi nyugdíjra jogosult az a nő, aki 57. életévét
betöltötte és legalább 38 év, szolgálati időt szerzett és a törvény
egyéb feltételeiknek megfelel. -1951.12.31)
2.) Az öregségi nyugdíjra jogosító korhatárnál (62 év) alacsonyabb
életkorban, de legfeljebb a 60. életév betöltésétől, előrehozott
öregségi nyugdíjra jogosult az a férfi, aki a 60. életévét betöltötte,
legalább 38 év szolgálati időt szerzett és a törvény egyéb feltételeinek
megfelel.
3.) 2009. január 1-et követően - 2012. december 31-ig a 62 év betöltését
megelőzően előrehozott öregségi nyugdíjra jogosult az a biztosított
személy, aki 2012. december 31-ig 59. életévét betöltötte és legalább 40
év szolgálati időt szerzett.
4.) 2012. december 31-et követően előrehozott öregségi nyugdíjra
jogosult az a biztosított személy, aki 2012. december 31-ig a 60.
életévét betöltötte és legalább 41 év szolgálati időt szerzett.
2008. január 1-től az előrehozott öregségi nyugdíj igénybevételéhez a
biztosítási jogviszonyt (munkaviszonyt) meg kell szüntetni, a nyugdíj
melletti munkavállaláshoz új munkaszerződést kell kötni. Azokra a
személyekre, akik nyugdíjazása 2008. január 1. előtt került
megállapításra ezt a szabályt 2009. december 31-et követően kell
alkalmazni.
Nyugdíj szüneteltetése, munkaviszony létesítése:
Annak a saját jogú nyugdíjban részesülő biztosítottnak, aki a nyugdíj
szüneteltetése mellett tovább dolgozik - kérelmére - minden további 365
nap szolgálati idő után, a járulékalapot képező keresetének,
jövedelmének havi átlagos összegének 0,4%-ával emelkedik a nyugdíja. A
nyugdíj szüneteltetése alatt az érintett személy nyugdíjasnak minősül,
így járnak részére az egyéb kedvezmények, pl. utazási kedvezmény.
Nyugdíj melletti munkavállalás:
2008. január 1-től a 62. életévét még be nem töltött személy, aki
előrehozott öregségi, csökkentett összegű előrehozott öregségi,
korkedvezményes vagy korengedményes, illetve bányásznyugdíjban részesül
és biztosítási jogviszonnyal járó munkaviszony keretében, egyéni vagy
társas vállalkozóként kereső tevékenységet folytat, és az ebből származó
jövedelme meghaladja a tárgyév első napján érvényes minimálbér
tizenkétszeresét (éves keretösszeg) akkor ennek elérésekor a nyugdíj
folyósítását szüneteltetik. A szüneteltetés az adott év december 31-ig,
legfeljebb azonban 62 éves kor betöltéséig tarthat. (Ha a keretösszeget
decemberben haladja meg a járulékalapot képező éves jövedelem, akkor a
nyugdíj szüneteltetésére nem kerül sor, de a decemberi nyugdíjat vissza
kell fizetni.)
A nyugdíjas kérelmére szüneteltetett ellátás az éves nyugdíjemelések
mértékével növekszik és a 13. havi nyugdíjra jogosultsága megmarad, de
abban csak akkor részesül, ha a kifizetés hónapjában nyugdíjat
folyósítanak részére.
A nyugdíj összege:
2013. január 1-et megelőzően az öregségi nyugdíj összege az elismert
szolgálati idő alapján és az 1988 és a nyugdíjazás időpontja közötti
valorizált nettó átlagkereset összegéből kerül megállapításra.
A nyugdíj alapját szolgáló átlagkereset degresszív beszámítása
2006. december 31-et követő és 2008. január 1-et megelőző időponttól
megállapításra kerülő saját jogú nyugellátás alapját képező átlagkereset
202 000 Ft-nál több, akkor
- a 202 001 - 230 000 Ft közötti átlagkereset 90%-át,
- a 230 001 - 259 000Ft közötti átlagkereset 80%-át,
- a 259 001 - 289 000 Ft közötti átlagkereset 70%-át,
- a 289 001 - 318 000 Ft közötti átlagkereset 60%-át,
- a 318 001 - 347000 Ft közötti átlagkereset 50%-át,
- a 347 000 Ft feletti átlagkereset 40%-át kell a saját jogú nyugellátás
megállapításánál figyelembe venni.
2008. január 1-től változik a nyugellátás összegének kiszámítása, a
keresetet csökkenteni kell a biztosított által befizetett járulékokkal
(nyugdíjjárulék, magán-nyugdíjpénztári tagdíj, egészségbiztosítási
járulék, munkavállalói járulék) ebből kiszámítani és levonni a személyi
jövedelemadót. Jövőre lépnek életbe azok az új szabályok is, amelyek
jelentősen csökkentik a 2008-ban induló nyugdíj összegét függetlenül
attól, hogy valaki nyugdíj mellett még dolgozik-e vagy sem. Az induló
nyugdíj kiszámításához figyelembe vett béreket ugyanis eddig csak azok
személyi jövedelemadó-tartalmával kellett csökkenteni. 2008 elejétől
azonban a járandóság alapjául szolgáló jövedelmeket először a
keresetekből levont járulékok összegével mérséklik: ilyen „csökkentő
tényező” az egyéni nyugdíjjárulék (jelenleg 8,5 százalék, illetve
magánpénztári tagság esetén 0,5 százalék), a magánnyugdíjpénztári tagdíj
(8 százalék), az egyéni egészségbiztosítási járulék (7 százalék) és a
munkavállalói járulék (1,5 százalék). Ezeket a levonásokat a kereset
megszerzésekor érvényes mindenkori szabályok szerint kell érvényesíteni.
Az így megfogyatkozott, járulékokkal csökkentett összegből második
lépésben levonják még a személyi jövedelemadót is. Azaz a gyakorlatban
2008-ig a nyugdíjalapot úgy állapítják meg, hogy a mindenkori havi
bruttó bérből levonják az szja-t, jövőre viszont már a következő képlet
él: havi bruttó bér, mínusz járulékok, mínusz szja, azaz a mindenkori
havi nettó bér képezi majd a nyugdíj alapját.
2008. január 1-től 7-8 százalékkal kapnak kevesebb nyugdíjat a
visszavonulók, mintha a most érvényes szabályok szerint számítanák ki a
nyugdíjukat, vagyis közel a 13. havi nyugellátás összegének megfelelő
pénzt „vesznek” el a jövő nyugdíjasaitól.
A 2012. december 31-ét követően megállapításra kerülő nyugdíjak esetében
az öregségi nyugdíj összege az elismert szolgálati időtől és a
figyelembe vehető havi bruttó átlagkereset összegétől függ.
Öregségi nyugdíj-minimum:
A nyugdíjminimum összege minden évben a januári nyugdíjemelés mértékének
megfelelően növekszik, ez az összeg 2007-ben 27 130 forint. Az öregségi
teljes nyugdíj összege csak akkor lehet ennél kevesebb, ha az öregségi
teljes nyugdíj alapját képező havi átlagkereset ezt az összeget nem éri
el, akkor az öregségi nyugdíj összege azonos a nyugdíj alapját képező
átlagkeresettel.
A nyugdíj növelése:
2007. április 1-től a nyugdíj mellett munkát végzők 8,5%
nyugdíjjárulékot kötelesek fizetni, de ezt már korábban is megtehetik.
Minden 365 nap biztosítási idő után jogosultak a nyugdíj növelésére,
amely az elért átlagos havi keresetük (járulékalapjuk) 0,4 %-a, az
emelést kérelmezni kell.
További részletek a vonatkozó jogszabályokban:
1997. évi LXXXI. Törvény
2006. évi CVI. törvény a társadalombiztosítási nyugellátásról,
327/2006 (XII.23.) kormányrendelet
####
Lajos