Dehogy érted.
Végrehajtás során vett lakás közüzemi tartozása
Igen kapok vizet. Napi három litert, ami a szűkítőn át jön. Magyarán szólva csöpög a csap. A szűkítőt nem veszik ki csak ha kifizetném az előző tulaj tartozását és a szűkítő kivételének díját.
Köszönöm, akkor elsőnek a békéltető testületnél futok egy kört.
brobi,
szerintem elsőre írj (még egyszer) egy tértis levelet a vízművek jogi osztályának címezve vagy figyelmébe ajánlva, és kérd a szűkítő kivételét (mondjuk) 30 napon belül a Rolika1 által két és fél hónapja linkelt Ítélőtáblai ítéletre hivatkozva, ellenkező esetben ugyanezen érvek alapján a helyi bíróságon is végigviszed az ügyet, és pert indítasz a vízművek ellen.
Aztán utána még mehetsz előbb békéltetőkhöz is, ha nem tennék meg.
Hangsúlyozom még egyszer, ez csak az árverésen, vagy árverés hatályával szerzett ingatlanokra vonatkozik.
Köszönöm a javaslatot!
Árverési vétel volt az ingatlan az mbvk-n keresztül vettem meg.
Lehet én vagyok értetlen,de akkor mi van a szerződésben?
Az, hogy biztosítják a törvény szerint a vízszolgáltatást. Megkötötték velem a szerződést, csak a szűkítőt nem veszik ki.
Ahogyan az már többször el lett mondva : Vksztv. 58§.
Csakhogy árverési vétel esetén ez ütközik a Ptk.-val, és nagyon helyesen ezt az ellentmondást a Ptk. javára oldotta fel az Ítélőtábla.
Leesett.
.!
ha fürödni akarsz,fizess!
Üdv! Sajnos énis egy szolgáltató,fejérvíz csapdájába estem,nem kotik vissza a vizet az elozo tulaj tartozasa miatt,nem írom le a storyt,mert kb ugyanaz mint az itteniek,csak 1-kerdesem lenne,van olyan személy aki nyert vagy sikerult megoldast talalnia az ugyben, majd 100%ban elalltak a kifizetestol es hasznalhatja a viz szolgaltatast,mint uj szerzodo?
Udv!
Jano87,
Én nem vagyok érintett, de emlékszem az itteni (vagy hasonló topikokban, nem keresek most vissza) polémiának a végére.
Ha árverásen, vagy árverés hatályával vetted az ingatlant, akkor az a Ptk. szerint eredeti szerzésmód, az előző lakó tartozásai nem terhelnek. A vízközmű törvényben viszont az van, hogy a fogyasztási HELY korlátozható, ha tartozás van rajta. Ez a két szabály ütközik egymással, ezt oldotta fel
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.III.30.079/2018/5. számú ítélete.
A lényege :
„Ezért a Ptk. és a Vszt. együttes értelmezéséből az következik, hogy származékos tulajdonszerzés (pl. átruházás) esetén a korábbi fogyasztó tartozása akadályát képezheti az új tulajdonossal, új bejelentés alapján, a víziközmű-szolgáltatási szerződés megkötésének és a korlátozás feloldásának, azonban eredeti tulajdonszerzés esetén, bár a Vszt. és a Vvhr. ezt külön nem jelöli meg kivételként és nem differenciál, mégsem lehet megtagadni a szerződéskötést, és a vízfogyasztást sem lehet korlátozni, mert ez ellentétben áll a Ptk. eredeti szerzésmódra vonatkozó szabályával és a Vht. erre vonatkozóan eltérést nem tartalmaz. ”
Amit tennék : bemész a vízműhöz, lehetőleg a központba, kéred a szerződés kötést és a korlátozás (szűkítést, ha van) megszüntetését. Ha nem akarja az ügyintéző, kérd a főnököt, vagy a jogi osztályt, vidd az ítéletet, és helyezd kilátásba a pert. KELL kötniük szerződést. Ha nem, csak a per marad.
Jano 87
Ez csak a Szegedi Ítélőtábla eseti döntése, ráadásul a Fővárosi Ítélőtábla a Pf.20.700/2015/6. számú határozata pont ellenkezőleg döntött. Egyik sem EBD, csak egy ítélet, de a Fejárvíz a Fővárosi Ítélőtábla ítéletére figyelemmel nem fog engedni.
A kérdésnek az tenne pontot a végére, ha akár a Kúria, akár a jogalkotó egyértelműen állást foglalna.
Egyébként elindult a Végrehajtói Kar és a víziközmű-szolgáltatók között egy együttműködés, amiben a végrehajtók kikérhetik az árverésre kitűzött ingatlanok tartozására vonatkozó adatokat a szolgáltatóktól. Csak éppen eddig nem nagyon élnek vele a végrehajtók.
(Fejér megye már nem a Fővárosi Ítélőtáblához tartozik. Ezt csak arra, hogy a Fejérvíznek nem az ő ítéleteikre kell figyelemmel lennie.)
Oligaliga
Kérdés csak az,hogy mikortol van ez a "kozremukodes" a vegrehajto es az arveresi iroda kozott, 2019 tol? Mert a mi arveresunk az 2018-as.
Egyebkent koszonom az eddigi hozzaszolasokat!
„a vegrehajto es az arveresi iroda kozott”
Te most vagy hülyéskedsz, vagy k. nem olvasod el rendesen, amit neked írnak. Vagy valami...
Ou...nem figyeltem... jogos
Jano87
2019-től, de ezt csak tájékoztatásként írtam.
KBS
Nem is a Szegedi Ítélőtáblához. De mivel nem bíróságokról van szó, csak szimpla "jogalkalmazókról", nincs jelentősége annak, hogy az ország melyik felében van a szolgáltató. A lényeg, az, hogy két, azonos szinten álló bíróság ugyanazon tényállás mellett ellentétes ítéletet hozott.
Csak ettől senki sem lesz boldogabb!
Holnap próbálok intézkedni,remélem sikerul valamerre elindulni az ugyben,jo iranyban, nem szivesen fizetek ki 480.000ft-ot mas helyett....
Nem is mondtam, hogy bárki boldogabb lesz tőle. Csak éppen tény, hogy nincs egységes joggyakorlat a kérdésben, és az idei kb. második félévben kiìrt árveréseken lehet számítani olyan hirdetményre, amin rajta lesz a tartozás és a korlátozás ténye.
Mindig arra az itéletre kell hivatkozni,amelyik a kedvezőbb. Precedensjog.
Precedensjog.
Ami Magyarországon nem létezik.
De precedens értékű itélet viszont igen...
Régi problémára térnénk vissza.
Az árverésen vett ingatlanokkal kapcsolatban gyakran felmerült, hogy a vízdíjtartozás miatt megtagadhatja-e a szerződéskötést a szolgáltató, illetve a korlátozást fenntarthatja-e. Ebben a tárgyban két, egymással ellentétes ítélőtáblai ítélet ismert.
A Fővárosi Ítélőtábla Pf.20.700/2015/6. számú ítélete szerint a közüzemi díjtartozásból eredő kötelezettség kötelmi jogviszonyból származó követelés, amely a korábbi tulajdonossal szemben a végrehajtási árveréstől függetlenül továbbra is fennáll, a szolgáltató azt az árverést követően is jogosan követelheti a korábbi tulajdonostól. Nem annak van jelentősége, hogy a fogyasztó az ingatlant árverésen szerezte meg, illetve, hogy az igény dologi vagy kötelmi jellegű-e. A szolgáltatót a jogszabály – a Vksztv. 51.§ (5) bekezdése – egyértelműen feljogosította arra, hogy az adott felhasználási helyre vonatkozóan a korábbi közszolgáltatási szerződés alapján fennálló rendezetlen követelés esetén az adott felhasználási hely tekintetében az 58.§ (1) bekezdése szerint járjon el (vagyis szűkítőt helyezhet fel).
A Szegedi Ítélőtábla Gf.III.30.079/2018/5. számú ítélete szerint a Ptk. és a Vszt. együttes értelmezéséből az következik, hogy származékos tulajdonszerzés (pl. átruházás) esetén a korábbi fogyasztó tartozása akadályát képezheti az új tulajdonossal, új bejelentés alapján, a víziközmű-szolgáltatási szerződés megkötésének és a korlátozás feloldásának, azonban eredeti tulajdonszerzés esetén, bár a Vszt. és a Vvhr. ezt külön nem jelöli meg kivételként és nem differenciál, mégsem lehet megtagadni a szerződéskötést, és a vízfogyasztást sem lehet korlátozni, mert ez ellentétben áll a Ptk. eredeti szerzésmódra vonatkozó szabályával és a Vht. erre vonatkozóan eltérést nem tartalmaz.
A Kúria nemrég hozott ítéletével felülvizsgálati eljárásban hatályon kívül helyezte a Szegedi Ítélőtábla ítéletét. Rögzítette, hogy a víziközmű-szolgáltatás nem az ingatlan tulajdonjogához kapcsolódó jogosultság, hanem közszolgáltatási szerződés megkötésével vagy a szolgáltatás igénybevételével keletkezik. A követelés a korábbi felhasználóval szemben érvényesíthető, ebből következik, hogy a követelés nem az ingatlanhoz, hanem a felhasználóhoz kötődik, a tulajdonosváltozástól függetlenül fennmarad. Erre figyelemmel nincs jogértelmezéssel feloldandó ellentmondás (vagyis teljesen felesleges a Ptk., a Vht. és a Vksztv. összevetése). A díjhátralék kihat a vevőre, ugyanis amíg az fennáll, a vevő nem tud szerződést kötni, nem jut vízszolgáltatáshoz. De a víziközművekre vonatkozó speciális szabályozás miatt még az Alaptörvény felhívásával sem lehet olyan következtetésre jutni, hogy a szolgáltató a nyilvántartott díjhátralék ellenére is köteles a szerződést megkötni, az ivóvizet szolgáltatni.
Tudnál adni linket a Kúriához? Ezt még nem olvastam. Köszi.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02