Köszönöm a választ, sajnos a parkoló tulajok valószinüleg nem fogják tudni leszavazni. 51% előreláthatólag a fizetés mellett lesz. Ezért a kérdés, hogy ez elég-e, vagy ennél komplikáltabb a kivitelezés. Talán az új SZMSZ eltántorithatná őket, de egyelőre ragaszkodnak a többségi véleményhez.
Társasházak jogásza!
MajorDomus!
Köszönöm szépen a válaszodat!
(2017.04.27. 00:44)
Sziasztok!
Olyan társasházban lakom, ahol az alkalmatlan kk miatt egyre magasabb a közös költség tartozás. Ez évről évre növekvő tendenciát is mutat. Már most horror az összeg, de a tetű kk megint emelni akar. A házban elég nagy az érdektelenség sajnos. Közgyülire alig járnak a lakók. A kk-nak a támogatói szerintem az adósok, akikkel ő aranyos kis szimbiózisban él...Nem cseszegeti őket a tartozások miatt, ők megszavazzák neki a napirendi pontokat, a lóvét felmarja a tevékenységért, mindenki jól jár...A kérdésem az lenne, hogy a szavazásnál esetleg figyelembe vehető-e, ha a tulajnak tartozása van közös ktg-t illetően, valamint korlátozható-e ekkor a szavazati joga?
Köszi előre is, ha valaki válaszra méltat!
Igen,de csak akkor ha az ő lakásáról kell dönteni a jelzálog bejegyzéséről!
Köszi! Még egy kérdésem lenne...Ha a közgyülin rákétdeznék,hogy mit tett a kk az albetétesek közös ktg behajtására, akkor elvileg mik lettek volna eddig a tartozókkal szemben a kötelezettségei a kk-nak a társasház lakóközössége érdekében?
Felszólitó levél bizonyithatóan
Ügyvédi felszólités
Fizetési Meghagyás (közjegyző)
Ha jogerős,végrehajtás kérése
Jelzálog bejegyzése
„Gerberára, mert ő nem szeret engem és tutira dezinformálna.)”
Ez merő rosszindulat. Legfeljebb a hangnem nem lesz az ízlésed szerinti de a tartalom akkor-is korrekt.
A Társasházi törvényben válasz kapsz a kérdésedre...
A közgyűlés határozata mindenkire nézve kötelező, arra is, aki a közgyűléstől távolmaradt. Valamint a távolmaradó lakásának új tulajdonosára is kötelező. De az új tulajdonostól nem lehet visszamenőlegesen követelni közös költséget, csakis a tulajdonjoga bejegyzésétől kezdődően, mivel ő árverésen vette meg az ingatlant, és ezért nem jogutódja az előző tulajdonosnak.
Pedig benne van.
Azért pontositsunk mert téves infornáciok is elhangzottak!
A 4 lakásos épület (majdnem biztos) a ptk alapján müködik és nem társasházként.
Bár ennek ellentmond,hogy közös képviselőt emlitettél!
Mindkét esetben igaz,hogy a közösen többségi akarattal elhatározott költséget mindenkinek fizetnie kell.
A kötelezettségnek visszamenő hatálya nincs,de ez a jövőről szól,és nem releváns az, hogy múltbeli kötelezettséget kell leróni!
Szóval köteles.
Ha a közgyűlés ezt így szabályosan megszavazta, akkor nem is kérdés, hogy Amálkának.
A közös költség a lakáshoz tartozik, annak mértékét a közgyűlés meghatározta. Ezt kell fizetnie, pont úgy, ahogy a többieknek.
Amálka csak azzal a közös költséggel nem tartozik a társasháznak, amelyet az előző lakó az árverés előtt halmozott fel hátraléknak. Arra nem jogutódja az árverési vevő.
De a közös költség a birtokbalépésétől őt terheli, bármekkora is annak az összege.
Szerintem, laikusként.
Pusztán az igazságosság szerintem ott van, hogy a felújítás után el kell kezdeni a törlesztést. Ha abból X hónap még a régi vevőre esik, akkor neki kell fizetni, a többit az újnak. Persze, értem én, hogy a régitől nem nagyon ment volna a behajtása, és így egyszerűbb.
Szóval nem, teljesen nem igazságos, ez a halasztás a törlesztés megkezdésére nem teljesen fair. De szabályos.
„Szóval nem, teljesen nem igazságos, ez a halasztás a törlesztés megkezdésére nem teljesen fair. De szabályos.”
Nem korrekt és nem is szabályos. A tetőfelújítást nem a közös költségből kell(lene) finanszírozni hanem a felújítási alapból.
„hogy innentől szedjenek közös költséget,”
Miaz- hogy innentől! A társasház megalakulásától illik begyűjteni a pénzecskét, hiszen van közös költség és ellőbb utóbb szükséges a felújítás.
Ki a fenét érdekel ,hogy te barlangba laksz vagy bárhol. A Társashází törvény a társasházakra vonatkozik
Azért te faszkalap mert csak olvasás után tudom eldönteni érdekel-e vagy sem.
Csak te vagy olyan bumburnyák, hogy el-sem olvasod a társasházi törvény és mégis azt mondod nincs benne az emlitett törvényszakasz.
„Persze, hogy nem olvasom el te nagyon hülye, ha olvasgatni akarnék”
Na látod ezért vagy olyan nagyon bunkó mert képtelen vagy értelmezni a szavak jelentését.
Egyébként meg vár az anyád a ravatalon, le-ne maradj.
„Figyelj te idegbeteg fasz!”
Ilyen problémád neked van, téged vizsgálgattak a családjogi vitáid során, amit ebből kifolyólag el-is buktál...
Nem biztos,hogy társasházról beszélünk!
Látom MD ma nagyon termékeny !
Akkor az én kérdésem. Van egy ( inkább majd lesz )
kettőlakásos épület. Klasszikusan ezt ikerháznak szokták nevezni... mivel a két lakás szorosan egy más mellé épült. Csak egy fal választja el a kettő lakást. Mi értelme van ilyenkor az un. társasház alapító okiratnak ?
Mind a kettő tulaj 50 - 50 % - ban tulajdonos. a jövőben vagy megegyeznek valamiben vagy nem.
De már a kezdetekben sem tudnak megegyezni.
Konkrétan egy rosszul elhelyezett vízmérőről van szó.
A tervező, a kivitelező eleve rosszul tervezte meg magát az épületet, benne a vízóra helyét is. Az 'A' tulaj telkére tette a közös mérőt ezt a 'B ' tulaj nehezményezte, mondván, hogy így kerülhet. Az A nagylelkűen megengedi, hogy az vízórához hozzáférhet a B. de ezt leírni nem karja.
Mit lehet tenni ?
Egyáltalán kettőlakásos, egymás mellé épült háznál van e érteleme a társasházzá nyilvánításnak ?
Mit lehet tenni?
Bíróságtól kérni, hogy pótolja a hiányzó aláírást, ha olyan a szerződés.
Nem igazán értem ez miért gond,még csak szolgalmi jog sem játszik,hiszen osztatlan közös tulajdonról van szó,itt elvileg akkor megy át a vizórához amikor akar.
Éppen ezért kell társasházzá alakitani,ott az szmsz-ben ezt ki lehet kötni,főleg ha a biróság hozza létre!
8. § (1) A közös tulajdonnak társasháztulajdonná való átalakítását bármelyik tulajdonostárs kérelmére a bíróság is elrendelheti. Az alapító okiratot ilyenkor a bírósági határozat pótolja.
(2) Több épületből álló társasház esetén az egy vagy több épületben levő lakások tulajdonosainak - tulajdoni hányad szerinti - többsége kérheti a bíróságtól önálló társasház alapítását, ha az nem sérti a megmaradó társasház tulajdonosainak méltányos érdekét.
Tisztelt Jogász!
Azzal a kérdéssel fordulok Önhöz, hogy a Társasházban működik egy vendéglátó ipari egység. A társasház úgy lett megépítve, hogy abban üzlethelyiség fog működni . A megépítésétől kezdve ( kb., 20 éve) üzemel a söröző. A lakás tulajdonosok, most a Szervezeti- és Működési Szabályzat módosításával akarják bezáratni az üzletet! Van hozzá joguk? Akkor is, ha nem utólag lett kialakítva, hanem kifejezetten úgy lett megépíttetve a társasház, hogy ott üzlet fog működni?
Válaszát előre is köszönöm!
„! Van hozzá joguk?” Van.
Jager, üzlet és üzlet közt is van különbség, pl. a söröző és zöldségesbolt közt, nem is kicsi.
Bizonyára olyan zavaró tevékenységet folytat a soöröző, hogy a lakók ezt megelégelték
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02