Tisztelt marcika, íródeák!
Ugyanez a problémám nekem is ezzel a biztosítóval. Most várom a felszólító levelet, mert lejár a 3 hónapos nemfizetés.
Annyiban más a helyzetem, hogy én az elején tájékoztattam levélben a biztosítót, hogy nemfizetéssel megszüntetem a lakásbiztosítást, és nyilatkoztam, hogy a 3 hónapos kockázatviselésükre nem tartok igényt.
Ilyen esetben is követelhetik a díjat? Akkor is, ha felmentettem őket a kockázatviselés alól?
Az Önök ügye hogyan végződött?
köszönöm, ha válaszolnak: "aegonfan"
Biztosító követelése
„Nincs előttem, de szinte egészen biztos vagyok benne, hogy az ajánlaton, amit aláírtál, arról is nyilatkoztál, hogy az általános szerződési feltételeket megismerted, megértetted és elfogadod.”
„megszűnt a biztosítás és Z hónap y napjáig jár a kockázatviselés”
Fából vaskarika. Amíg mindkét fél szolgáltatással tartozik, addig a szerződés nem szűnt meg.
Felhívtam a PSZÁF-ét és a következő tájékoztatást kaptam:
A kockázatviselés időszakára ki kell fizetni a díjat, de a biztosítónak kellet volna küldeni egy levelet, hogy díjnemfizetés miatt x hónap y napjától megszűnt a biztosítás és Z hónap y napjáig jár a kockázatviselés.
A 3 hónapot bizonyítani kell az ÁSZF-el. Továbbá bizonyítania kell, hogy ha ez a szerződés alatt modosult, akkor küldött tájékoztatást az ügyfélnek, arról, hogy hol olvasható el.
Az AEGON-nál az ÁSZF-t csak regisztrált felhasználók olvashatják el. Ez teljesen szabálytalan. Viszont kérhetem, hogy írásban küldjék el nekem.
Ennyi.
A válasz is ugyanaz lesz. :)
Szívesen.
Szép jó napot.
Ugyanebben a helyzetben vagyok,ugyanennél a biztosítónál (köszönöm KBS, megtaláltam :) )
Uyanaz lenne a kérdésem mint Íródeáknak, mert nem egyértelműek számomra a válaszok (bocsi csak egy sima villanymérnök vagyok) :
„"Jogos a biztosító követelése, vagy csak pszichikai nyomásgyakorlás? Közben kötöttem más biztosítónál lényegesen olcsóbban biztosítást, nem szívesen fizetném be a horror díjukat. Ha beperelnek, mennyi az esélyem nekem, mennyi a biztosítónak? Én még ilyennel nem találkoztam, pedig volt jónéhány biztosításom az életem folyamán. Mit csináljak? Kérlek segítsetek. Köszönöm.”"
És ez elég is.
Nincs előttem, de szinte egészen biztos vagyok benne, hogy az ajánlaton, amit aláírtál, arról is nyilatkoztál, hogy az általános szerződési feltételeket megismerted, megértetted és elfogadod.
Nem vagyok meggyőződve, hogy 10 évvel ezelőtt is fent volt. De mindegy is, akkor internetem sem volt még.
Ha bármit megrendelünk, vagy bármire szerződünk megpróbálunk előtte tájékozódni persze, elsősorban a neten, de azért ez nem várható el az egyszerű átlagembertől. Ne legyen már az a standard, hogy ha nincs interneted, akkor ki vagy zárva a korrekt tájékoztatásból és ezáltal jó alany vagy a csőbehúzásra.
Ez helyzettel való visszaélés. Nem?
Pedig kéne. És fenn van az interneten is.
Igen, ebben igazad van. De! Egy biztosítás megkötése a valóságban úgy működik, hogy eljön a biztosítási bróker, elmondja, amit jónak lát, természetesen kifényezve, csak a pozitívumokat kidomborítva. Felveszi az ajánlatot, aláírod, kifizeted az első negyedéves díjat, majd 2-3 hónap múlva küldi a biztosító az ÁSZF-et a kötvénnyel és rengeteg reklámanyaggal (kössél még ezt, meg azt, meg amazt) együtt. Na, akkor derül ki, hogy mit is írtál alá, ha egyáltalán akkor már elolvasod. Vagy berakod szépen a pakkot szépen a szekrénybe és örülsz, hogy van biztosításod és intézheted tovább a hitelt.
Soha nem kapod meg az ÁSZF-et tanulmányozásra az aláírás előtt.
ObudaFan rögtön az elején mondta: a Ptk. 543. § sántikálóan kógens, a felek eltérhetnek tőle. Az ÁSZF-et pedig bár egyoldalúan alakítja ki a biztosító, azt a biztosított elfogadta - így pedig már kétoldalú.
Köszönöm szépen az eddigieket :-) De kérlek segítsetek még, mert én ezt nem értem :-(.
A PTK szerint:
"543. § (1) A biztosítási díj esedékességétől számított harmincadik nap elteltével a szerződés megszűnik, ha addig a hátralékos díjat nem fizették meg, és a biztosított halasztást sem kapott, illetőleg a biztosító a díjkövetelést bírósági úton nem érvényesítette.
(2) A biztosító a szerződés megszűnését és a bírósági út igénybevételének határidejét további harminc nappal meghosszabbíthatja, ha az esedékességtől számított harminc nap eltelte előtt ennek a körülménynek a közlésével a biztosítottat a fizetésre írásban felszólítja."
A biztosító az ÁSZF-ben egyoldalúan 90 napra hosszabbítja az esedékes díj meg nem fizetése utáni kockázatviselése idejét, és erre az időszakra biztosítási díjat követel a PTK-ra hivatkozva, holott a PTK csak 30 napot szab meg kockázatviselésként. Erre a bújtatott kötelezettségre nem kellene felhívnia a biztosított figyelmét szintén az ÁSZF-ben?
Gyakorlatilag így korlátlanul bármennyi kockázatviselési időt és az erre az időszakra járó díjat biztosított nyakába varrhatják, anélkül, hogy a delikvens tudna róla? Vagy én nem értelmezem jól a szituációt?
Szerintem nem. Önmagában az, hogy erre az időre is kockázatban áll a biztosító nem ellensúlyozza kellően azt a hátrányt, hogy a szerződés a törvényben előírtnál hosszabb idő múltával szűnik csak meg. A kockázatviselés ugyanis egyszerűen csak a díj ellenszolgáltatása. Ha ez elég, akkor kár itt megállni, írhatnak 11 hónapot is.
„Az ÁSZF viszont nem említi sehol, hogy biztosítási esemény hiányában is megilleti erre a 3 hónapra díj a biztosítót.”
Dehogynem. Pont most idézted: „Díjfizetés hiányában a biztosítás az első elmaradt érvényes díj esedékességétől számított 3 hónap elteltével megszűnik, ha addig a hátralékos díjat bármely okból nem fizették meg.”
Amíg a szerződés nem szűnik meg, addig jár a díj. Már csak az lehet kérdés, hogy ez a feltétel érvényes-e.
Az ÁSZF azt írja, hogy "A díjfizetés elmaradása a biztosítás megszűnését vonja maga után. Díjfizetés hiányában a biztosítás az első elmaradt érvényes díj esedékességétől számított 3 hónap elteltével megszűnik, ha addig a hátralékos díjat bármely okból nem fizették meg."
Az ÁSZF viszont nem említi sehol, hogy biztosítási esemény hiányában is megilleti erre a 3 hónapra díj a biztosítót. Csak a következőről találtam benne rendelkezést: "Amennyiben a biztosítási esemény a biztosító biztosítási díjjal nem fedezett kockázatviselésének ideje alatt következik be, de a biztosítás még nem szűnt meg, úgy a biztosítási időszakra járó és meg nem fizetett érvényes díja(ka)t a biztosító az esedékes biztosítási szolgáltatás, illetve a térítés összegéből levonhatja. Biztosítási esemény bekövetkezése esetén a biztosító a teljes biztosítási évre járó díj megfizetését követelheti." Sehol nincs arról szó, hogy biztosítási esemény hiányában mi a biztosított kötelezettsége, illetve a biztosító követelése. Hivatkozhat a biztosító a PTK-ra, ha az ÁFSz-ben erre nem hívja fel a figyelmet? Ebben az esetben jogosan követeli a 3 havi díjat a biztosító?
Esetleg - de nem hivatkozik az ÁSZF-re, ha jól látom. Egy ilyen feltétel (az elnyújtott veszélyviselés) inkább csak életbiztosításokra jellemző, vagyonbiztosításban nagyon szokatlan lenne.
Igen, de ez csak egyoldalúan kógens szabály, csak a biztosított hátrányára nem lehet eltérni tőle. Az pedig, hogy általában a biztosított hátránya lenne, hogy díjnemfizetés miatt még egy darabig nem szűnik meg a szerződés, azért nem egyértelmű. Tehát ha az ászf 3 hónapról rendelkezik, akkor azért nem egyértelmű ez szerintem.
A kolléga csúsztat, ami nem szép dolog. A díj esedékességétől számított harmincadik elteltével a szerződés megszűnik. Pont. Esetleg még 30 nap, ha a felszólítás halasztást is adott. Mondjuk, akkor már majdnem ott vagy.
Az Aegon biztosítónál volt a családi házunk biztosítása. Az évek során az indexálásnak köszönhetően gyakorlatilag a duplájára emelkedett a havi fizetendő díj. Mivel felmondani a hitel alatt nem lehet, a hitel megszűnése után is csak évfordulókor lehetséges, januárban a hitel végtörlesztését követően visszavontam a banknál a csoportos beszedési megbízást, arra számítva, hogy a biztosítás 3 hónap után díjnemfizetéssel megszűnik. Máskor, más biztosítónál ez volt az eljárás menete. Az Aegontól többször felhívtak a leglehetetlenebb időpontokban, SMS-ben felszólítottak a díjtartozás megfizetésére. Kaptam levelet is többször tőlük, mindig simán.
Kb.3 hete egy ügyvédi felszólítás jött, szintén sima postával, a következőkkel:
"A Polgári Törvénykönyv 543§.(1)bek.értelmében...a szerződés megszűnik, ha...a hátralékos díjat nem fizetik meg...a biztosító annak a hónapnak az utolsó napjáig járó díjak megfizetését követelheti, amelyben a veszélyviselése véget ér. Ez azt jelenti, hogy mivel a biztosító további 3 hónapig áll kockázatban a díj nem fizetése esetén, ezen idő alatt a biztosító kockázatviselése és teljesítési kötelezettsége kár esetén fennáll.
Kérem, hogy szíveskedjen a mellékelt csekken a hátralékos díjat, azaz 32.869 forintot befizetni.
Kötelességem tájékoztatni, hogy amennyiben a fenti összeget a levelem keltétől számított 30 napig nem érkezne be, úgy a biztosítónak jogában áll a követelést peren kívül vagy szükség esetén peres eljárással érvényesíteni annak kamat- és költségigényével együtt."
Jogos a biztosító követelése, vagy csak pszichikai nyomásgyakorlás? Közben kötöttem más biztosítónál lényegesen olcsóbban biztosítást, nem szívesen fizetném be a horror díjukat. Ha beperelnek, mennyi az esélyem nekem, mennyi a biztosítónak? Én még ilyennel nem találkoztam, pedig volt jónéhány biztosításom az életem folyamán. Mit csináljak? Kérlek segítsetek. Köszönöm.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02