Sziasztok:)Lassan 7 hónapja írtam először ide!!!Az volt a problémám,hogy szerettük volna eladni a Családi Házunkat ami Osztatlan közös tulajdonba volt!Ami a mi esetünkbe úgy nézet ki,hogy egy telken volt-van 4 ház természetesen mindegyik lekerítve és saját mérő állásokkal rendelkeztek a 4 háznak összesen 10 tulajdonosa velünk együtt.Abból 8ember bele is egyezett a megosztásba 1 Külföldön tartózkodik a másik szomszéd meg egy régebbi vita miatt nem akart bele egyezni csak azért,hogy keresztbe tegyen nekünk!!!Hiába válaltuk át magunkra minden költséget.Még a sokadik ügyvéd véleménye után találtunk egy talpra esettet aki nem csak a pénzünket akarta elvenni.Az ügyvéd írt egy levelet a kedves szomszédunknak ami röviden Kb ennyiből állt.Amennyiben akadályoz minket a Ház Eladásában úgy a Bírósághoz fordul és kéri a megosztást illetőleg a Ház eladásának megegyező összegű kártérítést!!!Miután ezt a levelet megkapta onnantól kezdve máris együttmüködö lett:)Már csak szervezés kérdése volt a többi!!!Bár a Külföldön élő embert a saját költségünkre kellett haza hozni ami 70ezer forint volt /Számlát hozott róla/Az ügyvéd összesen 47500Ft kért el amibe már benne volt egy Takarnetes Tulajdoni lap is!!!Azért írtam meg a történetem ide mert kaptunk olyan árakat is ami több száz ezer forint volt!!!Ha az ember kicsit keresgél és a veszekedés helyett egy jó ügyvédet keres egész olcsón meg lehet úszni még úgy is ha a szomszédok költségét is magára vállalja!!!
Osztatlan közös tulajdon és a tulajdonosok jogai
Christye!
A közös tulajdon megszüntetését bármelyik tulajdonostárs követelheti; az e jogról való lemondás semmis.
A közös tulajdon tárgyait elsősorban természetben kell megosztani.
A közös tulajdon tárgyait vagy azok egy részét - ha ez a tulajdonostársak körülményeire tekintettel indokolt - megfelelő ellenérték fejében a bíróság egy vagy több tulajdonostárs tulajdonába adhatja. Ehhez a tulajdonjogot megszerző tulajdonostárs beleegyezése szükséges, kivéve, ha a bíróság a közös tulajdonban álló ingatlanrészt az abban lakó tulajdonostárs tulajdonába adja, és ez nem sérti a bennlakó méltányos érdekeit.
Ha a közös tulajdon más módon nem szüntethető meg, illetőleg a természetbeni megosztás jelentékeny értékcsökkenéssel járna, vagy gátolná a rendeltetésszerű használatot, a közös tulajdon tárgyait értékesíteni kell, és a vételárat kell a tulajdonostársak között megfelelően felosztani. A tulajdonostársakat az elővásárlási jog harmadik személlyel szemben az értékesítés során is megilleti.
A bíróság nem alkalmazhatja a közös tulajdon megszüntetésének olyan módját, amely ellen valamennyi tulajdonostárs tiltakozik.
„Illetve, jól tudom – e, hogy elővételi jogunk van, és csak abban az estben adható el másik személynek a lakás, ha mi lemondunk az elővételi jogunkról, illetve, csak azon az áron adható el a lakás amin nekünk is felajánlották, és ha másik összegen akarják eladni, akkor megint nekünk kell felajánlani a lakást megvásárlásra? Ha lemondunk az elővételi jogról alá kell – e velünk iratni erről egy nyilatkozatot, és ha nem írjuk alá, akkor mi történik?”
Ha nem mondtok le az elővásárlási jogról, akkor megvehetitek azon az áron, ami a vevő ajánlatában szerepel. Viszont ha ezt nem tudjátok kifizetni, a vevő megveheti az ingatlant.
Közös tulajdon megszüntetését bíróságtól lehet kérni.
Kedves Jogi szakemberek!
A történet elég hosszú és bonyolult, ezért igyekszem röviden és érthetően fogalmazni.
A családom azt a lakást amiben most lakunk még a renszer váltás elött kapta meg főbérlőként, azonban az egyik szobát és hozzá kb. 6 négyzetmétert a közös használatú helyiségekből egy társbérlőnek utatlák ki.
Ez a személy mielött meghalt a lakásból a ráeső részét megvette az önkormányzattól úgy, hogy erről mi mit sem sejtettünk. Miután meghalt, ezt a részt a rokonai örökölték.
Most úgy áll a helyzet, hogy szeretnénk a lakás ezen részét is megvenni, de ezért irreálisan magas összeget kérnek. A szoba kb. 15 négyzetméter, tehát az összesen 21 négyzetméterről van szó, és ezért 12000 eurót kérnek, ami mostani árfolyamnak megfelőlen 3.600.000 forintot jelent.
Mi is felmérettük a lakást, illetve megkérdeztük, hogy mennyit érhet a szoba, mivel már vagy 30 éve nem lett felújítva, és 10 éve senki sem nézett felé.
A közös használatú helyiségeket is mi újítottuk fel, úgy, hogy ebbe semmit sem fizettek bele. A szakértő azt mondta, hogy mivel két tulajdonban van a lakás ezért maximum 1.5 millió forintot ér az a rész.
Mikor mi közöltük, hogy nem akarunk érte 3,5 millió forintot fizetni, azt a választ kaptuk, hogy akkor eladják másnak, mivel van rá jelentkező.
Kérdésem az lenne, hogy meg lehet - e ezt valahogy akadályozni? Az önkormányzat szabályosan adta el a lakás ezen részét, úgy hogy erről minket nem értesített, mert a mai napig nem kaptunk erről hivatalos értesítést, hogy a lakást valaki megvette?!
Illetve, jól tudom - e, hogy elővételi jogunk van, és csak abban az estben adható el másik személynek a lakás, ha mi lemondunk az elővételi jogunkról, illetve, csak azon az áron adható el a lakás amin nekünk is felajánlották, és ha másik összegen akarják eladni, akkor megint nekünk kell felajánlani a lakást megvásárlásra? Ha lemondunk az elővételi jogról alá kell - e velünk iratni erről egy nyilatkozatot, és ha nem írjuk alá, akkor mi történik?
Köszönöm előre is a segítséget!!!!!
oké akkor elküldöm e-mail-ben.
Altoska
Továbbra sem lett világosabb a kérdés szerintem. A két szerződést kellene látni.
Lényegében arra szeretnék választ kapni, hogy nem lehet-e ebből a közművesítési kötelezettségből kimenekülni. Ugyanis nem tudom, hogy konkrétan végül mennyibe is fog kerülni, és jelen gazdasági helyzetben nem is biztos hogy egyáltalán mostanság el tudom adni a telkemet, és a bele rakott pénz megtérül, főleg a hitelből kell fedezni.
köszike
Altoska
Kedves Kbs!
Félreértettük egymást, a mi telkeink már meg vannak osztva, van is róla határozat. Csak amikor a Tulajdonjogot rendező Megállapodást aláírtuk (ami alapján megosztották a területet, akkor aláíratott velünk az ügyvéd egy Együttműködési Megállapodást is, amely a közművesítésről szól, az összesen 22 tulajdonos között, akiknek összesen 30 telke van. És ezeket a szerzödéseket a 5 ember (akinek 6 telke van) nem írta alá. Én aláírtam, mert azt monta a vállalkozó (akinek 7 telke van), hogy csak akkor írja alá megosztást, ha a közművesítést is aláírjuk mindannyian. Nem is tudtam, hogy van aki nem írta alá, mivel nem egyszerre történt az aláírás.
Jó kis matematika, igaz?
Altoska
Érdeklődöm, hogy osztatlan közös tulajdon esetén hogy lehet valakit bejelenteni az ingatlanba? Kell az összes tulajdonos hozzájárulása?
a választ előre is köszönöm: hzs11
Esküszöm, hogy az előbb még itt volt egy kérdés 1/1-1/4-1/2 hányadú közös tulajdonnal, tervezett kapubejáróval, bokrokkal... Arra válaszoltam volna.
De szép... Magam részéről nem nagyon biztatnálak. Esetleg kérheted a közös tulajdon megszüntetését - de egyrészt nem biztos, hogy nem az 1/2 arányú hányaddal rendlkező tulajdonos kap módot, hogy kifizesse a többieket; másrészt ha te válthatnád magadhoz az egészet, az akkor is elég sokba kerülne.
(Feltételezem, hogy a természetbeni megosztás nem lehetséges.)
Egyébként az Együttműködési megállapodásban az szerepel, hogy a megállapodásban nem rögzített kérdésekben a ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni, nem minősülünk semmilyen jogi vagy egyéb társaságnak, építőközösségi szerződésnek.
Gyakorlatilag 22 személy kötötte a szerződést, akiből 5 nem írta alá, akinek 6 telke van az egyébként összesen 31-ből.
Altoska
Elnézés most ezt nem értem. :( Nem volt világos a tényálás, vagy esetleg később lesz olyan valaki aki tud a kérdésemre válaszolni.
Altoska
Majd jelentkezik, aki érti... Ha ez nem történne meg a héten, akkor célszerű lesz újrafogalmazni a tényállást meg a kérdést.
Sziasztok!
Az alábbi esetben szeretnék segítséget kérni.
14 évvel ezelőtt szereztem tulajdont egy földterületre, amely tavalyig osztatlan közös tulajdonban volt összesen 22 tulajdonos között (ez a megosztáskori állapot előtte adták vették folyamatosan a területeket) Közben belterületté vált kivonták a művelésből stb. Ezután megvette egy vállalkozó egy jó részt a területből papa mama gyerekek meny sógor nevére, és közölte a társaság egy részével, hogy ő majd tulajdont megosztja, tereprendez közművesít stb. Csak akkor volt hajlandó aláírni a Tulajdonjogot rendező megállapodást, ha vele egyidejűleg egy Együttműködési Megállapodást is. Ezt kb 80% alá is írta, a többi nem. A megállapodás arról szól hogy a 22 tulajdonos összesen 31 telkének dönt majd egyszerű többséggel (51%)tehát 16 szavazattal bizonyos dolgokról valamint felhatalmaznak 2 képviselőt hogy helyettük eljárjon. Összeg nincs a szerződésben, csak annyi hogy a képviselők kiszámolják a költségeket, és tudatják a többiekkel hogy mennyit tegyenek be természetesen készpénzben a két képviselő közös bankszámlájára. Eddig persze mindenki zsebbe kellett fizessen, már aki fizetett. Ha valaki nem fizet jelzálogjogot tehet a 16 szavazat a telkére.
Milyen joga van annak aki nem írta alá, illetve annak aki alá írta de most nagy összegeket követelnek tőle- természetesen előre.
Köszönöm Altoska
A jogaid korlátozott voltán akkor kellett volna eltöprengeni, amikor belementél ebbe az építkezésbe.
Egyébként kérésre a bíróság is társasházzá alakítja az arra alkalmas osztatlan közös tulajdonú ingatlant. De a rendeltetés megváltoztatásához társasházban is kell a többi tulajdonos hozzájárulása. Kérdés, hogy a lakás és a egyéb szállóhely szolgáltatás eltérő rendeltetés-e. Szerintem igen.
Tisztelt Fórumozók és Jogászok!
2003-ban egy 1625 nm-es telken 5 lakásos láncházat építettünk, ami jelenleg osztatlan közös tulajdont képez, Használati megosztásról szóló szerződés 2006.óta van. Most szeretnénk a saját tulajdonunkat képező lakást értékesíteni, mert külön telken családi házat építenénk. Egy külsős(nem tulajdonostárs) házaspár meg is venné a lakást, de a vételt az Alapító okirat meglétéhez kötötte, illetve, hogy ennek megfelelően alakuljunk társasházzá.
Erre az igény ettől függetlenül megvolt a közösségben is. A házaspár saját részre nyaralónak vennék, illetve időszakosan(nyáron) magánszálláshely jelleggel használnák. A lakótársakkal ezt közöltük, akik nem tetszésüket fejezték ki a vendégtartás ténye miatt, miszerint zavarná a lakhatást. Azóta nem annyira fontos már a társasházzá alakulás, mert az szabadabban több jogot biztosíthatna a külön tulajdonú lakások használatáról.A kérdésem az lenne, hogy a jelenleg is élő használati megosztási szerződés birtokában, lehet-e a tulajdoni hányaddal külön megjelölt lakásban lakhatással kapcsolatos szolgáltatás jellegű tevékenységet végezni, jelen esetben fizető magánszálláshely tevékenységet?
Természetesen, feltételezve azt, hogy nem zavarja a lakhatást, illetve a sorház nyugalmát!
Illetve ezek után hogy lehetséges egy ilyen jellegű
ingatlanrészt értékesíteni? Hozzá kell tegyem, egy Európai hírű fürdővárosról van szó, ott is üdülő- fürdő vendégek által látogatottabb utcáról.
Ha teszem azt becsenget 20 vevő, aki üdültetési szándékkal venné meg a lakást, akkor el kell mindenkit küldenem azzal, hogy ez csak lakhatás céljából vásárolható meg? Úgy vélem, ez erősen korlátozza az elidegenítéshez kapcsolódó jogaimat.
Bocsánat a hosszú levélért, de fontosnak tartottam a tények teljes ismertetését, mert még hasonlóval nem találkoztam a fórumban.
Köszönettel várom válaszukat.
Béla
Megállapítani a bíróság állapítja meg, ehhez szükség esetén persze szakvéleményt beszerezhet.
köszönöm rockmachine
Ptk 142. § szerint: „Az állag megóvásához és fenntartásához feltétlenül szükséges munkálatokat bármelyik tulajdonostárs jogosult elvégezni;
De ki állapíthatja meg mi tartozik ebbe bele?
Igazságügyi szakértő?
A birtoklás, a használat, a hasznosítás, valamint a rendes gazdálkodás körét meg nem haladó kiadások kérdésében a tulajdonostársak szótöbbséggel határoznak; minden tulajdonostársnak tulajdoni hányada arányában van szavazati joga. De hosszabb távon jobban jár mindenki ha van egy használati megosztás, ami minden kérdésre kiterjed...
ha az oda nem illő dolog nagyon zavar, sőt akadályoz, akkor el kell vinnie, ha nem viszi el szólítsd fel!
Ahhoz társasházzá kellene alakítani a garázssort is.
De ha nem ragaszkodtok a külön helyrajzi számhoz, akkor elég egy használat felosztásában történő megállapodás.
Tisztelt Fórumozók és Jogászok!
Most készülök egy lakást venni garázzsal együtt egy társasházban. Az adásvételit már megírtuk, a foglalót letettem.
Sajnos a hitelkérelem miatti értékbecsléskor derült ki, hogy mivel a garázs osztatlan közös tulajdonban van, de az sem a földhivatalnál sem a társasházi alapító okiratban nincs benne, nem hajlandóak bevenni az értékbecslésbe. Ez egy 95 lakásos utca, egy 95 garázsból álló garázssorral, és a terület osztatlan k.t. A garázssor építéséről és a használatba vételről is meg van az engedély, de innen sajnos úgy tűnik senki nem vitte tovább az ügyet. Hogyan tudja a tulaj bizonyítani, hogy a garázs az övé ill. én hogy fogom? Honnan derül ki, hogy a 95 garázsból igazából melyik kié? Hogyan lehetne ezt kb. 30 év után a földhivatalban is rendezni, ill. esetleg külön helyrajzi számra íratni a garázsokat?
nem is a felújjításról hanem az udvar rendbetétéléről lenne most szó
én úgy gondolom mivel az udvar közös ezért oda nem illő dolgokat ne tároljon ott senki pláne évekig
lenne még egy kérdésem a tetőtérről
az osztatlan közös részekből(pl.tetőtér) a tulajdoni hányadomnak megfelelő részt szeretném hasznosítani ehez kell e a társtulajdonosok engedélye?
nem beépíteni akarom csak leválasztani hogy én használhassam
köszönettel
gabess27! Ptk 142. § szerint: "Az állag megóvásához és fenntartásához feltétlenül szükséges munkálatokat bármelyik tulajdonostárs jogosult elvégezni; az ilyen kiadások ráeső részét mindegyik tulajdonostárs viselni köteles. Ilyen kiadások előtt azonban a tulajdonostársakat a lehetőség szerint értesíteni kell."
Ha viszont nem ilyen komoly a helyzet, akkor szótöbbséggel kell megállapodni a rendbetételről...
üdvözlettel
Segítséget szeretnék kérni!
Vásároltam egy osztatlan közös tulajdonban lévő
háromlakásos ingatlanban egy lakást.
Az udvart szeretném rendberakni mivel eléggé elhanyagolt(építési törmelék zöldhulladék ezer éve korhadt "épületfa" stb.)
Én mint társtulajdonos egyedül is elszállíthatom
e a hulladékot, vagy kötelezheti valaki a társtulajdonosokat hogy vitessék el a szemetüket az udvarról?
köszönettel
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02