Engem legalább el lehetett bizonytalanítani... :O)
Segítsetek!Jogeset kidolgozása!!
Eredeti szerzésmódnál tökmindegy ki volt az előző tulajdonos.
Ingatlan árverésénél nem tökmindegy.
Lehet, hogy nyomott vagyok az időjárás miatt, de akkor hogy a macskába értelmezzem a Ptk. 120. §-at?
120. § (1) Aki a dolgot hatósági határozat vagy árverés útján jóhiszeműen szerzi meg, tulajdonossá válik, tekintet nélkül arra, hogy korábban ki volt a tulajdonos. Ez a rendelkezés ingatlan árverése esetére nem vonatkozik.
Aláíhúzni sajnos nem tudom...
Az Inytv. 3. §-ának (1) bekezdése csak az átruházáson alapuló tulajdonjog megszerzését köti ingatlan-nyilvántartási bejegyzéshez.
Ez a LB BH-ban közzétett jogértelmezése, gondolom te sem vitatod. Ha így van, és mégis azt gondolod, hogy az árverésen szerző bejegyzéssel szerez tulajdont, akkor vagy azt kellene bizonyítanod, hogy az Inytv. 3.§ (1) nem ezt jelenti, tehát LB jogértelmezése hibás, vagy pedig azt, hogy az árverés átruházáson alapuló tulajdonszerzés.
„Engem legalább el lehetett bizonytalanítani… :O)”
Engem is lehet bizonytalanítani...
Ha magadtól is annyit vársz el a tévedés beismerése terén, mint mástól, akkor most illenék érvelned, vagy elismerned.
„Lehet, hogy nyomott vagyok az időjárás miatt, de akkor hogy a macskába értelmezzem a Ptk. 120. §-at?”
"E kivételes szabály magyarázatát az ingatlannyilvántartás intézménye, és annak elvei adják: ingatlan tulajdonának árverésen történő megszerzése esetén mind az árverés kitűzőjének, mind az árverésen szerzőnek módjában áll az ingatlan tulajdonjogi állapotáról meggyőződni. ..Mert bár az árverésen szerző tulajdonjoga bizonyos szempontból az árverést szenvedő tulajdonjogára tekintettel keletkezik, mégsem attól származik, hanem az árverésen mint állami kényszeraktuson alapszik." Lenkovics Barnabás
Kis kakasok, mi lenne ha egymás ölése helyett inkább megkérdeznénk Rolandot, hogy mi volt a helyes megoldás a dolgozatban?
Vagy mi lenne, ha mégegyszer megcsinálnák a dologi jog kollokviumot? :D
De ezúttal rendesen. :DD
„most illenék érvelned, vagy elismerned.”
Mit? A tulajdonjog akkor is a bejegyzéssel keletkezik, ha árverés útján szerezték. Az árverési vevő nem nyilván-tartáson kívüli tulajdonos. Őszintén szólva nem tudom mit lehet ezen vitatni, és mit kellene emellett érvelni.
Csend ott a hátsó sorban!
Guba, megnéztem én is Lenkovics prof könyvét. Valóban neked ad igazat.
DE:
Azon kijelentése után, miszerint az árverési szerző szerzése eredeti, zárójelben megjegyzi, hogy ezen álláspontot a Ptk magyarázata vitatja.
Hétfőig megnézem, Szladitsnak van-e véleménye a dologról, de még Lenkovics szerint is az eredeti szerzésmóddal szerzett tulajdon a korábbi tulajdonra tekintet nélkül keletkezik. Ellentmondásnak látszik, hogy ilyen kivételt enged meg, valaki vagy terhes vagy nem. Vagy az előző tuljogra tekintettel keletkezik, vagy nem.
Márpedig ingatlan árverésnél az előző tulajdonostól szerezhetsz csak jogot.
Szerintem átruházás, kényszerértékesítés, spec. adásvétel.
bakker, ti hogyan mentetek át polgár kollokviumon??? :DDD
„Guba, megnéztem én is Lenkovics prof könyvét. Valóban neked ad igazat.”
Túlértékelsz! Nem ő ad nekem igazat, hanem én tanultam az ő könyvéből. :))) Szladits álláspontját nem ismerem, de Eörsi szerint is eredeti szerzésmód. (Rá ugyanis hivatkozik Lenkovics.)
„A tulajdonjog akkor is a bejegyzéssel keletkezik, ha árverés útján szerezték. Az árverési vevő nem nyilván-tartáson kívüli tulajdonos.”
Béla, én megértem, ha kikötötted magad egy állásponthoz, még mielőtt felmerült volna benned, hogy egyáltalán a tulajdonszerzést vizsgálni kellene ebben az ügyben. Az is rendben van, hogy hülyén nézne ki, ha az előzmények után változtatnál az álláspontodon. De legalább ne csináljál úgy, mintha olyan egyértelmű lenne ez a kérdés, hogy nem is tudod mit lehet ezen vitatni. Ha nincsen érved, vagy nincsen kedved újabb meddő vitába bocsátkozni, megértem. Engem is fáraszt, de akkor legalább ne ugass.
„bakker, ti hogyan mentetek át polgár kollokviumon??? :DDD”
Te meg ki a tököm vagy? He?
EREDETI SZERZÉSMÓD:
A dolgon a szerzéskor nem áll fenn tulajdonjog,
vagy
a szerző fél tulajdonjoga nem abból származik,
az új tulajdonjogviszony tartalmára a korábbi nincs befolyással.
*
EREDETI SZERZÉSMÓD:
1.) hatósági határozat
2.) árverés
3.) elbirtoklás
4.) kisajátítás
*
Új, a korábbi tulajdonjogtól független tulajdonjog keletkezik a törvényben meghatározott jogi tények hatására.
Ez a tulajdonjog a korábbi tulajdonos személyétől és a korábbi tulajdonjog tartalmától is független.
*
AZ EREDETI SZERZÉSMÓDOK
EGYBEN
INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSON KÍVÜLI SZERZÉSMÓDOT
IS JELENTENEK.
*
H A T Ó S Á G I Á R V E R É S
útján csak jóhiszeműen szerezhető ingatlantulajdon,
de kizárólag a tulajdonostól.
A bírói gyakorlat
a hatósági árverés útján történő tulajdonszerzést
annak ellenére EREDETI szerzésnek tekinti,
hogy ilyen módon CSAK az ingatlan tulajdonosától
szerezhető tulajdonjog,
amely annyiban semmiképpen nem tekinthető újnak,
hogy bizonyos törvényben meghatározott jogok
továbbra is fennmaradnak.
*
Ingatlan tulajdonjogát nem tulajdonostól
még árverésen sem lehet érvényesen megszerezni.
Az árverési vevő tulajdonjoga azonban MÉGSEM
az adóstól származik,
hanem az árverésen mint végrehajtási kényszeraktuson alapszik,
az árverési vevő tehát nem lesz az adós jogutóda, szerzése eredeti szerzés.
*
BH.1997.400
Az ingatlanjog nagy kézikönyve
(CompLex kiadó, 2007. évi kiadás, 205. oldal)
- Eredeti szerzésmód a hatósági árverés
*
Menyhárd Attila: Dologi jog (ELTE-ÁJK egyik tankönyve)
(Osiris kiadó, 2007. évi kiadás, 234. oldal)
- Eredeti szerzésmód a hatósági árverés
*
Lenkovics Barnabás: Dologi jog
(Eötvös József kiadó, 2006. évi kiadás, 147. oldal)
- Eredeti szerzésmód a hatósági árverés
*
Ptk. magyarázata (I. kötet)
(KJK-KERSZÖV Kft., 456. oldal)
- Nem eredeti szerzésmód az INGATLAN hatósági árverése
(ingóé eredeti)
*
nem én vastagítok, hanem a "gép"
:-)) Ezt jó volt újra elolvasni. Tényleg nincs.
ezért is sokkal értékesebb a matematika és a természettudományok...a tények, axiómák Kirgizisztánban, a Salamon szigeteken, és Gödöllőn is ugyanazok, bezzeg a jog...
a jogászok még azt sem tudják egyértelműen, pontosan, teljesen védhetően előadni, mi az, hogy "jog", nemhogy azt, hogy mi az eredeti tulajdonszerzésmód valódi tartalma...
ezért van az, hogy peres eljárásban 1-2-3. fokon más és más álláspontra jut a T. bíróság...
(és fentieket egy jogász írta...)
http://www.lb.hu/…p030400.html
„Helytállóan utalt arra a jogerős ítélet, hogy a Ptk. 120. §-ának (1) bekezdése értelmében az ingatlannak árverés útján való megszerzése nem minősül eredeti szerzésmódnak, mert az árverési vevő tulajdonjoga nem a vevőtől származik, hanem az árverésen, mint hatósági kényszeraktuson alapul, ugyanakkor az mégsem lehet független a korábbi tulajdonos személyétől.”
http://www.itelotabla.hu/…0-2006-9.pdf
„Ingatlanok esetében az árverési vétel útján való tulajdonszerzés nem eredeti szerzésmód, az árverési vevő csak az adós tulajdonát képezı ingatlanra szerez
tulajdonjogot.”
Ez a tendencia.
nem az a lényeg, h eredeti vagy származékos (szerintem eredeti), hanem, h ingatlan-nyilvántartási bejegyzés nélkül megszerzi-e a tulajdonjogot az árverési vevő (HATÓSÁGI árverésnél)
szerintem megszerzi
a ráépítésnél is vannak ilyen viták, Jobbágyi és Lábady között legalábbis, abban, hogy az eredeti vagy származékos
mindenesetre a ráépítés ingatlan-nyilvántartáson kívüli tul. szerzés egyik esete, aztán felőlem mondhatják származékosnak, meg eredetinek is, úgysem az számít
ez így van!
Nos T. Roland!
Látod, hogy a jogeseted milyen szerteágazó jogi vitátés érvek ütközését váltotta ki.
Kivácsi lennék arra, hogy Te hogyan foglalsz állást. Légyszíves oszt meg velünk.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02