Meg kell- e fizetnie az örökösnek a Centrum kft. felé az elhunyt tartozását?
Örökség - centrum
- 1
- 2
Szerintem nem.
Tudtommal (ismétlem tudtommal) nem lehet szétválasztani, hogy mit szeretnél örökölni és mit nem.
Ha az örökös az örökséget (a javakat: ingóvagyon, ingatlanvagyon, pénzvagyon, stb.) elfogadta, elfogadta az elhunyt tartozásait is.
Ha helytelenül tudom, kérem az okosabbakat, javítsanak ki.
Ez elvben így van..
Én meg úgy tudom, az örökösnek ki kell fizetnie az örökhagyó tartozásait, de csak az örökölt vagyon erejéig.
Ez legjobb tudomásom szerint az általános szabály.
Azonban az, hogy ki kell-e fizetni belőle a parkolási díjtartozást, már nem biztos.
Szerintem mindössze nem kell elismerni, hogy az elhunyt tartozna a Centrum Kft. felé. A parkolási (pót)díj nem köthető a gépjármű terheihez, mint pl. a ki nem fizetett súlyadó.
Amennyiben hagyatéki hitelezőként nem lépett fel a parkolási társaság, akkor az örökös szerintem nem felel.
Az azonban tévedés, hogy a parkolási díj nem köthető a gépjármű terheihez, pontosan köthető, és ponta súlyadó, ami nem köthető, az a személyhez köztető kizárólag, az újabb tulajdonosn nem hajtható be korábbi elmaradás.
Ennek oka, hogy a parkolási díj polgári jogi kötelem, ami a tuljdonhoz kapcsolódó teher, míg a súlyadó közigazgatási jogviszonyból származó teher, amely az adóhatóság és az adózó között jön létre.
Nagyon érdekelne, hogy egy sorral lejjebb
"szalami" érveit kiértékelnéd, különös tekintettel az AB. határozatokra.
De az is érdekelne, hogy elsőfokon a parkoló társaság ellen nyert pert, hogyan értékeled.
Éppen lényegi kérdésekről van szó mint :
a polgári szerződések és
a közigazgatási jogviszony.
T. the big cat vedd fel a kesztyüt és védd meg álláspontod, melyet mások megcáfoltak.
Igaz, hogy nincs abszolut igazság -mint ahogy a tények is bizonyítják- de ennyire szélsőséges sem lehet. Mégsem függhet attól, hogy ki mondja ill. melyik önk. hozta rendeletét.
He? Milyen hozzászólás?
Az elsőfokon a parkolótársaság ellen nyert pert, mint ahogy már eddig több esetben hasonló ítéletnél valószínűleg másodfokon el fogják veszíteni. Az AB határozta nem konkrét ügyre irányul, mivel arra soha nem irányulhat, és mivel a perek során a bíróságok az AB határozta fényében is jogszerűnek tartják a parkolótársaságok működését általában, ezért nem látom, miféle változás következett volna be a jogi helyzetben.
Tekintve, hogy az önkormányzatok maguk alkotják meg helyi rendeleteiket, nem egészen értem, hogy mi egyébtől függhetne még a jogi helyzet.
És akkor még két általános megjegyzés:
- Az a jogi véleményem, hogy parkolótársaságok működése jogilag általában rendezett, és az esetek 90-95%-ban az autósok veszíteni fognak a perekben. A sok per csak ahhoz járul hozzá, hogy a helyi rendelelteket csiszolják. Alapvetően hibás az az elképzelés, hogy a probléma jogi úton megoldható lenne. Ez politikai kérdés, ott kellenen kereskedni a megoldással is.
- Az igazság túl sokszori emlegetése egy kissé félreviszi a vitát. Nem létezik abszolút objektív igazság igazság semmilyen kérdésben, így a jognak nem is célja annak védelme. Ezért nem is kell "felvennem a kesztyűt", ez nem valami viadal, aminek te itt beállítani szeretnéd. A bírósági döntések az én jogi álláspontomat igazolják.
He? ez tetszik és értelmes.
Mégis ezt az egészet igazság szolgáltatásnak hívják hivatalosan. Ugye ennek van egy istennője is?
K. Big Cat !
Hogy mégjobban megértsük jogi álláspontodat - melyet egyébként a bíróságok döntései is igazolnak - szeretnénk arra is választ kapni, hogy ha a parkolás nem szolgáltatás (amint ez az AB határozatában benne is van) akkor hogyan jön létre polgári jogi kötelem ?
Szvsz. "Igazság csillaga" kérdése erre vonatkozott.
Nem, nem hívják igazságszolgáltatásnak hivatalosan. Bíróságoknak hívják őket hivatalosan. És a szerelemnek is van istennője. De ez legalább annyira nem tartozik ide, mint a te megjegyzésed.
Kedves Csaba,
Az Alkotmánybíróság döntéséig biztosan polgári jogi kötelem volt, és így az elmúlt időszakra nem vonatkozik a dolog. Továbbá az AB egyetlen parkolási rendeletet sem semmisített meg, azaz, a kötelezettség fennáll továbbra is, annyit azonban sikerült elérni, hogy a sokkal nehézkesebb polgári utat esetleg az okosabb önkormányzatok vidáman felváltják majd egy közigazgatási kötelemmel, és adók módjára fogják, sokkal egyszerűbben behajtani a tartozásokat.
Egyébként ha jól tudom, az alkotmánybíróság nem azt modnta ki, hogy ez nem polgári jogviszony, csak azt, hogy ez nem szerződés, ami alapján a felek szolgáltatásokkal tartoznak egymásnak. Ha jól tudodm azt állapította meg, hogy a rendeleteket az uthazsnálati díj szedését megengedő jogszabály alapján alkotják meg, azaz, jogszabály alapján létrejövő polgári közelemről van szó, pontosan olyanról, mint az autópályadíjak. Ezeke behajtása is polgári útra tartozik.
A közigazgatási kötelem alapján viszont nem lesznek vállakozások, melyek a semmiból jutnak nagy vagyonokhoz. Erről is szó van, mert ez tisztességesebb és hasznosabb megoldás lenne.
Még tisztességesebb lenne, ha kormány rendeletben szabályozná az egész parkolási témát.
Csak megjegyzem a Bíróság mint intézmény szolgáltat jó esetben nem jogot hanem igazságot. Legalább is arra kellene törekednie ez a feladata. Való igaz, hogy lassan már jogszolgáltatás van.
A közigazgatási kötelemből még ugyanúgy kereshetnek magántársaságok. Az önkormányzat megvásárolja a társaság szolgáltatását, amiből aztán teljesíti a feladatát. Mint mondjuk az iskolai étkeztetés, vagy iylesmit kell elképzelni. De szerintem itt szó sincs arról, hogy nem polgári kötelem lenne, egyszerűen csak a polgári kötelemben a felet a parkolótársaság helyén felváltja az önkormányzat, akinek aztán egy rendeletmódosítás után majd a parkolótársaság lesz a meghatalmazottja, akire mondjuk engedményezik a követelést.
A jogi technikák rendelkezésre állnak, még tudnék jó sok ötletet hogyan lehetne ezt a bevételt a csókosoknak átjátszani (koncesszió, stb.), és ha akarják, akkor meg is teszik. Ezért vélem úgy, hogy ennek az ügynek nincs jogi megoldása, mivel a probléma nem jogi, hanem gazdasági, de mindenek előtt politikai kérdés.
A kormánynak nincs joga rendeletben szabályozni ezt, mivel az önkormányzatok önállóan gazdálkodnak a vagyonukkal, és nem is volna helyes ilyesmit tenni, mert ez két dolgot jelenthetne: lenne egy semmitmondó keretrendelet, ami csak épp jobban bebetonozná a jogalapot, vagy a mindenkori kormány a saját csókosainak játszaná át rendelettel ezeket a bevételeket.
Az én felvetésem az volt, a másik topikban, hogy van-e az önkormányzatnak jogosultsága arra, hogy polgári jogviszonyt keletkeztessen a parkolási rendeletben. Az Alkotmánybíróság kimondta, hogy területbérleti szerződést az önkormányzat nem keletkeztethet. Ebből szerintem következik, hogy másféle szerződést sem, és felvetődik a kérdés, hogy vajon bármiféle polgári jogviszonyt, kötelmet keletkeztethet-e. Az önkormányzat meghatalmazása a közúti közlekedésről szóló törvényből fakad, amely azt mondja ki, hogy a várakozóhelyeken a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el. Mivel az önkormányzat közhatalmi jogosítványával élve rendeli el a díjszedést, szerintem az ebből fakadó bevétel közhatalmi bevételnek és nem tulajdonosi bevételnek minősül (annál is inkább, mivel nem szolgáltat a díj fejében semmit), ennélfogva úgy gondolom, hogy nem polgári jogviszony keretében szedendő be.
De egyébként ez ki fog derülni, ugyanis Tamási Bertold ügyvéd egy interjúban elmondta, hogy ő rövidesen az Alkotmánybíróság elé fogja vinni az ügyet. Ami jó dolog, mert mint látjuk, mostanság még sok jogi bizonytalanság van a témában, különböző bíróságok más és más módon értelmezik a jogszabályokat, így a jogbiztonság veszélyben van.
Az alkotmánybíróság kimondta, hogy ez használati jogviszony, ami egy másik jogszabály felhatalmazása alapján születik. Én így emlékszem. Ez ugyanaz a kötelem, mint az autópáyladíj, ami viszont polgári kötelem, és polgári útra tartozik. De majd csak tisztázódik. És ha tisztázódik, akkor majd megfelelően módosítják a rendeleteket.
Az autópályadíj fizetésére is rendelet kötelez?
Naná, mit gondoltál?
Mit tudom én. Tehát mennyire analóg jogilag a két eset?
Tekintve, hogy ajogviszony az AB szerint is ugyanazon jogszabály ugyanazon helyén alapul, eléggé analógnak kell lennie.
Kezd egy kicsit világosabb lenni a dolog, bár nem ugyanaz a paragrafus, ugyanis a parkolási díjat az 1988. évi I. tv. 15. §. (3) alapján szedik, mely szerint: "Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetõleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelõje díj és pótdíj szedését rendelheti el.", ezzel szemben az autópályadíjat, ha nem tévedek, ugyanezen törvény 33. §. (2) alapján, mely szerint "Az (1) bekezdés b) pontjában megjelölt kezelõ szervek az autópályák használatáért úthasználati díjat szedhetnek, amelyet az autópályák építésére, fenntartására és üzemeltetésére kell fordítani. A díj mértékét, a fizetés módját és feltételeit - a Kormány által jóváhagyott elvek alapján - a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter a pénzügyminiszterrel egyetértésben rendeletben állapítja meg."
De valóban elég analógnak tűnik a két eset. Tehát szerinted mondhatjuk azt, hogy a parkolásnál várakozóhely-használati szerződés jön létre?
Nekem elég logikusnak tűnik a dolog és egyre inkább azt jósolom, hogy az Alkotmánybíróság is úgy fog dönteni, hogy ez polgári jogviszony.
Én úgy értem a határozatát, hogy használati jogviszonyt mondott ki.
Sziasztok! Visszatérve az eredeti témához, olyasmit irtatok, hogy vannak személyhez és a kocsihoz köthető terhek. Örökség esetén ez lényeges? Az örökös megfizeti az elmaradt súlyadót, és a parkolási díjat is, nem? A közjegyző bevette a hagyatékiba. Az APEH is megkeresett minket, az elhunyt szja adóbevallását akarják elkészíteni, ehhez kértek adatokat - az szja-t is be kell majd fizetnünk az örökségből? Kiskorú örökösről van szó. Nagyon várom a választ! Köszönöm!
- 1
- 2
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02