Egyébként alapvetően nem igazán értem, milyen alapon lehet lakóterületi övezetben méheket telepíteni egy telekre, ahol körben lakóházak vannak. :-O
Osztatlan közös tulajdon
Azt én se, de ez egy külterületi zártkert.
Egy méhekkel foglalkozó barátomat megkérdeztem névtelenül erről a sztoriról. Ezt a választ kaptam, szerintem hasznos lehet:
„(2) Méhészetet közös használatú épülettől és a szomszéd ingatlanoktól 4 méter, használatban levő utaktól (közúttól, saját használatú úttól) pedig az út melletti vízvezető árok külső szélétől számított 10 méter távolságon túl szabad csak elhelyezni. A saját használatú út tulajdonosa (használója) az út ideiglenes lezárása esetén az úton és az út mentén a letelepedést engedélyezheti.
(3) Ha a szomszéd ingatlantól való 4 méter távolságot megtartani nem lehet, a méheknek ellenkező irányban vagy – legalább 2 méter magas, tömör (deszka stb.) kerítés vagy élősövény létesítésével – a magasban való kirepülését kell biztosítani.”
Szóval én a jegyzőnél azonnal birtokvédelmet kérnék, de nem a bérlő ellen, mert vele továbbra sincs jogviszon.
Hanem inkább a tulajdonost támadnám vele, aztán ő intézze el úgy a bérlőjével, hogy ne büntessék meg érte.
Még csak egy bibi lehet : itt a kérdező NEM "szomszédos ingatlan". Hanem pont ugyanaz.
Ha van pénzed vedd meg a társtulajtól vagy kérd a közös tulajdon megszüntetését a bíróságtól.
.
Akkor a méheket is megkapod...
Tisztelt Szakértő!
Egy osztott tulajdonú házban, 3 lakó bérbeadta a közös részt 3 bérlőnek, amelyet a 3 lakó külön adminisztrál az egyes bérlővel. A lakók a három különböző nettó jövedelmet a tulajdonhányad arányában osztják el. Vita tárgya az adó, véleményem szerint az adót is a tulajdonhányad arányában kellene felvállalni. Jelenleg a nagyobb bérlemény után fizető de kisebb tulajdonhányaddal renelkező nagyobb adót fizet. Mi a szakvélemény erre vonatkozólag? Ha ez további egyezetést igényel majd kihez lehetne fordulni?
Köszönettel.
Frezia
Frezia,
Ezt egy kicsit még pontosítsuk.
A "lakó" fogalma nálad a "tulajdonos" akar lenni?
A "közös rész" bérbeadása mit jelent? Miért adminisztrálják külön, ha közösen használják? Mi a "közös rész"? Ha van ilyen, akkor mi az, hogy "nagyobb bérlemény"?
Közös tulajdon bérbeadása esetén főszabály szerint a tulajdoni hányad arányában kell szétosztani a bevételt, és értelemszerűen így is kell adózni utána. De ezt sok minden módosíthatja, például ha a bérbe adott résznek az egyik tulajdonos a kizárólagos használója, akkor övé az egész bevétel, és ő is adózik utána. Valami ilyesmi van itt is?
Társasházról beszélünk?
Hány lakás van a házban?
Frezia,
A tulajdoni lapon is?
Vagyis van két tulajdonos akinek 3/10 tulajdoni hányada van, és egy, akinek 4/10 hányada?
„A lakók a három különböző nettó jövedelmet a tulajdonhányad arányában osztják el. Vita tárgya az adó, véleményem szerint az adót is a tulajdonhányad arányában kellene felvállalni.”
Mindenkinek ugyanaz az adókulcs. Ha a nettó bevételük tulajdoni hányad arányos, akkor értelemszerűen a befizetett adó is tulajdoni hányad arányos kell legyen.
Miért nem a bruttó bevételt osztják meg arányosan (mindegy ki mit "adminisztrál"), aztán fizetnek adót? Ami elvileg ugyanaz lenne, nem is értem hol jön ki a különböző adó, és miért fizett többet valamelyikük.
Remélem, az "adminisztrál" alatt nem azt érted, hogy az egyes bérlőkkel csak egyes tulajdonos kötött szerződést?
Hiányos a tájékoztatás.
Ki kötött szerződést a mobilszolgáltatókkal???
Anélkül azok nem fizetnek egy kanyit sem.
Ráadásul mivel törvény kötelezi őket,ők a kifizetett összegből levonják az szja-t.
.
Tehát nincs miről vitatkozni!
.
Frezia
„A ház tetején lévő közös teret adjuk bérbe a 3 mobil szolgáltatónak (antennáinak)”
Azért ezt egyéb okok miatt alaposan gondoljátok végig. Rohadtul nem lesz egészséges az állandó elektromágneses sugárzás miatt ott lakni. Utána sokkal nehezebb lesz ott a lakásokat később értékesíteni is, mert bolond lenne ilyen házba költözni bárki is. Nyilván az általuk állandóan fizetett bérleti díj nagyon kecsegetető ajánlat, de nagyon megfontoladnó, hogy érdemes-e ilyet felvállalni.
De ez már innen kezdve egyáltalán nem jogi kérdés.
Azért ez teljesitményfüggő.
.
Egy 4 lakásos házra nem tudnak olyan teljesitményű adót épiteni hogy veszélyes legyen.
Tisztelt Fórum !
Segítséget szeretnék kérni egy "ikermérő"-t érintő kérdés megválaszolásában ,
a helyzet egy jelenleg 1/1 tulajdonu családi házról szól , amelyben ki lett alakítva 2 lakás (továbbra is 1 rendeltetési egység az ingatlan , csak funkcióját tekintve 2 lakásként haználható).
szeretném ikresíteni a vízórát , viszont a helyi vízmű megtagadja az ikermérő felhelyezését , mivel nincs 2 önálló rendeltetési egység kialakítva.
"ikermérő felszerelésénél is, a bekötési vízmérő felszerelésére érvényes szabályok az irányadók" - ezt az információt kaptam tőlük,
tehát az ikermérőt , főmérőként tekintik , ebből következik , hogy 2 főmérő nem lehet 1 helyrajzi számon
Mivel a "helyi" vízügyi hatóság nem volt túl segítőkész , ezért beszéltem a budapesti vízművel is , csak hogy esetleg megtudjak többet az érintett kérdésről , de úgy néz ki , hogy ez "helyi" sajátosság és máshol nincs ilyen probléma.
- A kérdésem az lenne
- az ikermérőt érintő feltételek , központilag szabályozottak -e , vagy helyileg elbírálható a kiadása ?
Köszönöm
Nem fog menni,de semmi akadálya nincs annak hogy egy almérőt építs be a másik lakásba,plombázott kivitelben,ami a továbbiakban az elszámolás alapját képezi.
Tehát a továbbiakban az elszámolás megoldható,a fogyasztás mérhető lesz,de mivel hivatalosan egy lakás az ingatlan,a továbbiakban is neked számláz a Vízmű és neked kell a másik lakás fogyasztását leolvasnod,a pénzt befizetned a Vízműnek.
Amig hivatalosan nem képeztek 2 külön lakást addig ez így működik.
bcs0505
Szerintem is az elszámolást segítő mellékmérő a jó megoldás a másik lakásra. Én is így oldottam meg anno, amikor a rokonommal közös ingatlanban együtt kellett laknunk sok évig két külön lakásban. Igazából egy csőtörés után jött az ötlet, mert rengeteg vita volt a magas vízfogyasztás miatt, amit nem akart elismerni, hogy annak javarészét ő használja el. Ezek után a csőtörés kijavítását követően beszereltem egy előttem keveset használt almérőt - amit használtan és leplombázva megvettem, mert feltételeztem, hogy előttem hibátlanul működött az előző helyén - és kiderült, hogy éveken keresztül jóval többet fizettem, mint a saját vízfogyasztásom, igaz a korábbi fogyasztásom, amikor a másik lakás még üres volt, tökéletesen igazolta, hogy a mellékmérő is pontosan azokat az értékeket mérte, amelyeket korábban a főmérőm. Szóval a mellékmérő a jó megoldás, de arra is lehet hivatalos felszerelést is kérni, ha a másik lakás más nevén fog majd futni. Ellenkező esetben szerintem nem.
Majordomus
Nincs önálló lakás! A kérdező egyértelműen leírta, hogy egylakásoos az ingatlan, csupán kétlakásosként szeretné használni. Gondolom egy-két szobát kiadna albérletbe és annak szeretne külön vízórát.
Szerintem ez nem fog menni.
Értem én!
Erről beszélek hogy a külön lévő fogyasztás így mérhető,de az életben nem lesz 2 főmérő.
.
Csak akkor ha a két lakás önálló ingatlan lesz saját hrsz. Stb.
Kedves Fórumozók!
Adott egy omladozó ház, átlagos telekkel, aminek van hét tulajdonosa. Az egyik igen idős, esélyes, hogy már nem is él, és a tulajdonrésze nincs lehagyatékolva. Ha menne a tulajdoni lapon lévő címére egy tértivevényes levél, valószínűleg visszajönne, azzal, hogy a címzett nem vette át.
Azon gondolkozom, hogy ha az egyik tulajdonostárs kéri a közös tulajdon megszüntetését a bíróságtól, mit csinál a bíróság ilyen esetben?
Bekéri tőle az alperesek címét. Ha nincs szerintem akkor is az a vége hogy valaki magához váltja a többiek tulajdonrészét.
.
Kivéve az elérhetetlen tulajdonosét. Az övé narad a tulajdoni lapon,a többiek nyugodtan eladhatják a saját tul.hányadukat.
Ha előkerül a yulaj meg lehet velevegyezni vagy per a közös tulajdon megszüntetésére.
tulipán1974,
Az elérhetetlen tulajdonosnak ügygondnokot rendelnek, és ha megváltod a részét, akkor bírósági letétbe teljesíted a megállapított összeget.
De itt nem elérhetetlen a tulajdonos, hiszen az anyakönyvi nyilvántartásban ellenőrizhető, hogy az illető él-e még. Ha nem él, akkor nem elérhetetlen, hanem halott. Ez esetben póthagyatéki eljárás kell indítani, ott megállapítják az örökösét/örököseit (végső esetben a magyar állam lehet az), és ha ez megvan, akkor már megvan az alperes is, aki ellen indíthatod a pert.
(A per indítása előtt egyébként is érdemes kikérni a kormányhivatalból az összes társtulaj címét, közös tulajdon megszüntetése céljából, megspórolandó a felesleges köröket és költségeket. Ott kibukik, ha valamelyik halott. Meg az is, ha elköltözött, mióta tulajdont szerzett.)
osztap,
a kormányhivatalnál nemigen adják meg a társtulajdonosok címét, csak küldhetek nekik üzenetet, amire vagy válaszolnak, vagy nem. Hogyan lehet elérni, hogy adja meg a kormányhivatal a címüket?
drbjozsef,
ki indíthatja meg a póthagyatéki eljárást? Én, vagy ügyvéd, vagy a bíróság, esetleg más?
tulipán1974,
Szerintem bárki. Itt nem számít az se, ha nem "érdekelt".
A póthagyatékira azonos szabályok vonatkoznak, mint az alapeljárásra : ha felmerül, hogy olyan vagyon van, amely az elhunyté volt, és az alapeljárásban nem rendelkeztek róla, akkor azt jelezni kell a jegyzőnek (elhunyt utolsó lakhelye), és neki kell intézkednie a hagyatéki leltárról, és az eljárás elindításáról a közjegyzőnél.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02