Tisztelt Szakértő!
Egészsébiztosítási hátralékom van. Tehát 2020.07.01-től, az orvosi ellátásért fizetnem kell. Gyakorlatilag eddig is magánorvoshoz jártam,ha kellett, de vállalkozást szeretnék indítani,tehát rendeznem kellene a jogviszonyomat,ezért elkezdtem fizetni az aktuális havi járulékokat. Kérdésem az lenne,hogy visszamenőleg a felhalmozott hátralék mikortól számolható elévültnek? Nekem a Nav-nál 4 évet mondtak. Jól tudom,hogy tb hátralék miatt nem lehet egyéni vállalkozást indítani?
Köszönettel fogadom tájékoztatását!
TB fizetés
5 év az elévülés onnantól, hogy a NAV megkapta róla a jelentést.
Tisztelt Szakerto!
En mar 10 eve kulfoldon elek, diplomazas utan koltoztem el, es most hirtelen egy 6 evre visszamenoleges fizetesi kotelezettsegrol szolo levelet kaptam a NAV-tol. Minding volt egeszsegugyi biztositasom, es van is a mai napig.
Nem tudtam a kijelentkezesi feltetelrol, de furcsallom, hogy eddig errol semmi levelet nem kaptam. Most pedig ugy jutott el hozzam a level, hogy mint kiderult, edesanyam bejelentett engem egy magyarorszagi lakcimre par eve, az o lakohelyere.
Van mod kervenyezni a fizetesi kotelezettseg elengedeset ? Letezik barmifele 'elevules' vagy az osszeg csak egyre novekszik amig ki nem fizetem?
Nagyon koszonom valaszat!
Tisztelt Szakértő!
Milyen esetben van lehetőség az egészségügyi szolgáltatási járulék befizetett összegének valamely részét visszaigényelni?
Nagyon szépen köszönöm előre is a válaszát.
Üdvözlet,
Saját cégemben vagyok alkalmazott (Bt, munkaviszonyban látom el az ügyvezetést), ennek megfelelően van rendezve a TB jogviszonyom is.
Magánszemélyként nem fizetek TB-t, mivel azt a cég fizeti utánam. A cégnek viszont van járulék tartozása.
A kérdés az, hogy ebben az esetben is érvénytelenítik a TB kártyámat ha a tartozás eléri a meghatározott összeget?
A másik kérdésem, hogy fenti jogviszony mellett, van-e lehetőség arra, hogy magáénszemélyként fizessem a TB-t, mivel a céges járulék sokkal több, mintha magánszemélyként kéne fizetnem.
Köszönöm
@usanyesz91: Mégis milyen jogcímen?
Tisztelt Szakértő!
Szeretném a segítségét kérni hogy mégis mire számíthatunk a következő esetben: édesapám nagyjából 15 éve nem fizeti a Tb-t most kapott egy levelet hogy felszólítják és fizetnie kell. Mire kell készülnünk, mettől kell fizetni, illetve nagyjából mennyit?
@rigoz
Túlfizetés jogcímen
@usanyesz91: Hát úgy esetleg, ha valóban történt ilyen... Bár miért lenne az jó Önnek? Miért nem jobb, ha később esedékes kötelezettségre elszámolják?
A lejárt esedékességű egészségügyi szolgáltatási járadék, mint adók módjára behajtandó köztartozás 5 éven belül évül el ahhoz képest, hogy a tartozás léte az adóhatóság tudomására jutott.
Ekkortól kell fizetni.
Ha nem tudja tisztázni felhgívásra, hogy egyébként járulékfizetés nélkül jogosult volt az adott időben arra, hogy igénybe vegye az egészségügyi szolgáltatásokat, akkor bizony azt az összeget, amit követel a NAV, főszabály szerint be kell fizetni, úgy ahogy van, méghozzá viszonylag rövid időn belül.
Ha erre nem kerül sor, azt adók módjára be fogják hajtani.
Sőt, még mulasztási bírság is kiszabható...
természetesen az adós, adózó kérhet - méltányolható körülményeire alapítva - elengedést/mérséklést, illetve részletfizetést vagy fizetésre halasztást.
Utóbbi kérelmet a behajtást végző adó- és vámigazgatóság bírálja el külön eljárásban, határozattal, 30 napon belül.
Utóbbi kérelmek ügyében az elsőfokú eljárás illetékmentes.
Tisztelt Szakértő!
Az alábbi fellebbezést készülök benyújtani a NAV megfelelő osztályához, a szövegből kiderül a történet, kérem szíves állásfoglalását a benne foglaltakkal kapcsolatban! Előre is köszönöm!!!!
"2019. márciusában munkahelyemről elbocsátottak, és így a biztosítotti jogviszonyom - rövid türelmi időt követően - megszűnt. Ezt követően a tartalékaimból éltem, sem munkanélküli segélyt, sem egyéb támogatást vagy juttatást nem igényeltem és nem kaptam. Kerestem a számomra megfelelő munkát a lakóhelyem körzetében, de nem találtam. Kb. másfél év után - belátva, hogy a pandémia miatt nehezedő gazdasági helyzetben egyre kevésbé valószínű, hogy megfelelő alkalmazást találok -, azt terveztem, hogy őstermelőként fogok tevékenykedni. Mindenekelőtt a társadalombiztosításom helyzetét kívántam rendezni úgy, hogy saját magam fizetem azt, ezért 2020. 08. 26-án elektronikusan benyújtottam a 20T1011U jelű űrlapot. Erre érkezett válaszként a fenti iktatószámú Határozat.
A Határozat 2019. májustól 2020. júniusig összesen 102 510 Ft díj megfizetésére kötelez, visszamenőleg. Ezt én módfelett sérelmesnek találom, mert ez idő alatt én magánorvosi ellátás keretében, a teljes térítési díjat megfizetve vettem igénybe mindennemű orvosi és egészségügyi ellátást. (Fogászat, szemészet, ortopéd szakorvos, képalkotó diagnosztika, stb.) Én tudatában voltam annak, hogy nincs érvényes társadalombiztosításom, nem kíséreltem meg csalárd módon bármilyen TB- ellátáshoz jutni. A vonatkozó jogszabály úgy fogalmaz, hogy aki nem fizeti a díjat, az kikerül a biztosítotti juttatásokból. Én ezt tudomásul vettem, és mindaddig, ameddig nem volt biztosításom, ennek megfelelően viselkedtem. A jogszabály tudtommal nem mondja ki azt, hogy minden magyar állampolgár köteles élete folyamán végig, minden egyes nap biztosítottnak lenni. Megítélésem szerint a magatartásom mindvégig jogkövető volt. Azt a tényt, hogy tőlem visszamenőleg, arra az időszakra is követelnek biztosítási díjat, amely időszakban én – a biztosítás hiányában – magas térítési díjú magánegészségügyi ellátást vettem igénybe, diszkriminatívnak és büntető jellegűnek vélem. Kivéve, ha a visszamenőleg befizetett díj ellenében a NAV nekem visszatéríti az ez idő alatt a magánegészségügyben elköltött pénzemet.
Természetesen azt elfogadom, hogy – ahogy a munkaviszony megszűnésekor sem azonnal szűnik meg a biztosítotti jogviszony (van „türelmi idő”) – a díjat sem a biztosítási jogviszonyom kezdetétől, hanem az azt megelőző 3 hónaptól (esetemben 2020. 07. 01-től) kezdve vetik ki, a közös kockázatviselés szellemében. Az azt megelőző 14 havi díjat viszont jogellenesnek, indokolatlanul büntetőnek és diszkriminatívnak ítélem, ezért kérem annak eltörlését, azaz a Határozat ilyen irányú módosítását."
KETZ
„A jogszabály tudtommal nem mondja ki azt, hogy minden magyar állampolgár köteles élete folyamán végig, minden egyes nap biztosítottnak lenni.”
Rossz helyen kerested!
„Az a személy, akire Magyarországon a társadalombiztosítás szabályai kiterjednek és nem biztosított, valamint egészségügyi szolgáltatásra sem jogosult – a kockázatközösség elve alapján – egészségügyi szolgáltatási járulék fizetésére köteles.
Egészségügyi szolgáltatási járulék megfizetése alapján az egészségbiztosítás egészségügyi szolgáltatásaira lehet jogosultságot szerezni.
Egészségügyi szolgáltatási járulékot csak annak kell fizetnie, aki semmilyen más jogcímen nem jogosult egészségbiztosítási szolgáltatásra.”
Forrás: http://www.neak.gov.hu/…rulekfizetes
„ha a visszamenőleg befizetett díj ellenében a NAV nekem visszatéríti az ez idő alatt a magánegészségügyben elköltött pénzemet.”
Hatalmas tévedésben vagy! A magánegészségügy igénybevétele szabadon választható. Az egészségügyi szolgáltatási járulék fizetése viszont nem az..
KETZ,
Mégis hol kerested a biztosítási kötelezettséget? A kötelező gépjármű felelősségi törvényben, vagy hol?
Én a TB törvény 1.§-ánál kezdtem, és rögtön meg is találtam.
Ha elküldöd, az elutasító válaszban mondjuk lesz indoklás is legalább.
Új vagyok a fórumban, de végig fogom olvasni a történeteket.
Az enyém. 2011-ben mentünk ki a párommal Új-Zélandra. Ott éltünk, nem volt szükség állandó lakcímre semmihez, csak ideiglenesre, ez megvolt.
Eljöttünk, pár évig utazgattunk, most készülünk valahol Euróbában munkát vállalni, Németország, Svájc, Ausztria az esélyes. Magyarországon 2011 óta soha nem vettem igénybe ingyenes eü-i szolgáltatást, viszont a mai napig megvan a hazai állandó lakcímem. Miért kéne feladnom, ha semmilyen más országban nem szükséges? Egyelőre nem akarunk sehol letelepedni, élnek még az idős szülők, stb.
És jött a levél... 2014-ig visszamenőleg fizessem ki az elmaradt tb járulékot, mert a státuszom, amiről én azt gondoltam, úgy tudtam és kezeltem évekig, hogy már régen fel van függesztve, az mégsincs.
Új-Zélanddal nincs megállapodása az országnak ilyen szempontból.
Kedves hozzáértők mi a véleményetek? Mit kellett volna másképp tennem? Jogos a követelés?
Az bosszant leginkább, hogy ha ezt tudom, akkor dehogy fizettem volna az összes eü-i szolgáltatásért. Legfeljebb csak azokért, amikért tényleg jobb minőségűek.
Ja és aminek utánajártunk, hogy ha például Ausztriát választjuk és a hoteles munkát, akkor a hotel lesz az ideiglenes (!) lakhelyünk. Tehát ott sem kell a munkához és a tartózkodáshoz az állandó lakcím.
Nagyon el vagyok keseredve, ha tudtok, segítsetek, légyszi. Nagyon igazságtalannak érzem.
A személyes ügyemen túl, az elmúlt napokban beleásva magam a témába arra az ellentmondásra jutottam, hogy van egy adó, ami a törvény szerint kötelező mindenkinek, akinek Magyarországon van állandó lakhelye, és ehhez kapcsolódik egy szolgáltatás, amit ha akarsz igénybe vehetsz, ha akarsz, nem, de jogosult vagy rá. A minőségét most hagyjuk.
Ezt a törvény úgy fogalmazza meg, hogy az ebben való részvétel kötelező.
De ez a kötelező érvény ez jogilag rendben van? Miért nem dönthetek úgy, hogy magánbiztosítónál biztosítom magam, vagy fizetek a szolgáltatásért, ha úgy alakul, de mindkét esetben tudom, hogy miért fizetek.
Arról nem beszélve, hogy ahogy olvastam, hogy ha valakinek nincs munkája vagy bevétele, akkor is fizetnie kell havonta már majdnem 8 ezer forintot. Ez nem ellentmondás?
Nem értem ezt az egész rendszert. Egy tök potya bevétel a kormánynak és cserébe nem kell nyújtaniuk semmit.
Még egy utolsó gondolat. Arról tájékoztattak, ha kifizetem az elmaradt tb járulékot, "természetesen" az igénybe vett, de egyébként ingyenes szolgáltatásokra kifizetett összegeket nem kapom vissza.
Ez jogilag szintén rendben van?
Elnézést a fórumozóktól, szakértőktől de tényleg nagyon igazságtalannak tartom az egészet. A kérdés, hogy jogilag rendben van-e? Köszönöm és jobbakat kívánok mindenkinek.
Sok a téves infód, nem fogom javítgatni soronként, inkább leírom mi a helyes magatartás ilyen esetben.
Ha az állampolgár életvitelszerűen külföldön tartózkodik azaz "kiköltözik" akkor a Kormányablakban - régebben Okmányirodában - egy nyilatkozattal ezt be kell jelentenie személyesen, ezzel "külföldön élő magyar állampolgárként" fog továbbiakba szerepelni a nyilvántartásban. Ilyenkor megszűnik a magyar lakóhely de be lehet tartózkodási helyet jelenteni. Külföldi címet a magyar hatóságnak nem kell bejelenteni, de lehet.
TB-nél tudni kell, hogy ha más országban szerzel biztosítási jogviszonyt, akkor nem kell Magyarországon biztosítottnak lenni. Ezt be kell jelenteni előzetesen a magyar hatóságnak (nav) és ellenőrzéskor igazolni kell tudni a más országban szerzett jogviszonyt.
Ha más országban nem voltál/vagy biztosított akkor Magyarországon kell ezzel rendelkezned azaz fizetned a járulékot.
@wers
Gondolom, hogy nekem válaszoltál.
"egy nyilatkozattal ezt be kell jelentenie személyesen"
Mióta? Milyen törvény? A tb-n kívül hol van ennek jelentősége?
Tb-re vonatkozó rész. Mindenhol volt biztosításunk! És ez az, ami össze van keverve Magyarországon. Mert a tb adó, nem pedig biztosítás. Az adó befizetése jogosít fel arra, hogy igénybe vehetem a biztosítást.
Soha nem értesítettek semmilyen elmaradásról, hátralékról. Én úgy tudtam, hogy a tb számom, taj kártyám már 15 éve nincs, vagy érvénytelen, vagy felfüggesztett, ahogy jogilag pontos, de kártyám fizikailag már régen nincs.
Köszönöm a választ, de ez akkor is igazságtalan.
„Az adó befizetése jogosít fel arra, hogy igénybe vehetem a biztosítást.”
Tévedés. Azt úgy hívják : járulék.
Ezért kell már adót fizetni, és nem járulékot. Az adó fizetése nem jogosít fel semmire. Csak kötelező fizetned - kivéve bizonyos eseteket.
@drbjozsef
Szerintem még ezen is lehetne vitatkozni, hiszen ha az adó olyan bevétel, amit az állam szabadon használhat fel, a járulék pedig az, amit arra a konkrét területre használhat, amire beszedi, akkor az eü, a nyugdíj és egyéb ilyen jellegű ellátások összevonása után vajon még mindig járulékról van-e szó. Ez azonban az én problémám megoldásában nem visz előrébb. De köszönöm a választ, egy jogi fórumon valóban használjuk pontosan a fogalmakat.
tbkmariann, igen, neked válaszoltam
„Mióta? Milyen törvény?”
Elég régóta. Itt a most hatályos, a végén a régebbi:
1992. évi LXVI. törvény
a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról
A lakcím és az értesítési cím bejelentése és nyilvántartása *
26. § * (1) * A Magyarország területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés).
(3) * Az (1) bekezdésben meghatározott polgárnak azt a tényt, hogy Magyarország területét a külföldi letelepedés szándékával elhagyja, bármely járási hivatalnál vagy a konzuli tisztviselőnél
- személyesen, vagy
- elektronikus azonosítást követően elektronikus kapcsolattartás útján
kell bejelentenie (a továbbiakban: külföldi letelepedési nyilatkozat).
A korábbi változat (2013 előtt)
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott polgárnak azt a tényt, hogy három hónapon túl külföldön tartózkodik, a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél vagy az illetékes külföldi konzuli hivatalnál kell bejelentenie.
tbkmariann
„Mióta? Milyen törvény? A tb-n kívül hol van ennek jelentősége?”
Már nagyon régóta él ez a törvény! Mazsolázgass ezen az oldalon, sok-sok hasznos infót találsz!
„Bejelentési kötelezettségek
A bejelentést a NAV felé a 12T1011 számú nyomtatványon kell megtenni, nem előzetesen, hanem a változás tényleges bekövetkezésétől számított 15 napon belül.
Az OEP felé ez egészségbiztosítási pénztár honlapjáról letölthető nyomtatványon kell megtenni a külföldi munkavégzés megkezdését követő 15 napon belül
Azt a tényt, hogy valaki Magyarországot külföldi letelepedés szándékával elhagyja, vagy három hónapon túl külföldön tartózkodik, a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél vagy a konzuli képviselőnél kell bejelenteni. A külföldön élő magyar állampolgár magyarországi tartózkodási helyét pedig az illetékes jegyzőnél kell bejelenteni.”
Forrás: https://www.napi.hu/….530475.html
„Szerintem még ezen is lehetne vitatkozni, hiszen ha az adó olyan bevétel, amit az állam szabadon használhat fel, a járulék pedig az, amit arra a konkrét területre használhat, amire beszedi, akkor az eü, a nyugdíj és egyéb ilyen jellegű ellátások összevonása után vajon még mindig járulékról van-e szó”
Márpedig a kedves válaszoló nagyon is jól írta. Amit te az egészségügyi ellátás igénybevételére fizetsz, az nem adó, hanem járulék. Ő csak arra reagált, amit írtál:
„van egy adó, ami a törvény szerint kötelező mindenkinek, akinek Magyarországon van állandó lakhelye, és ehhez kapcsolódik egy szolgáltatás, amit ha akarsz igénybe vehetsz, ha akarsz, nem, de jogosult vagy rá. ”
Tehát nincs olyan adó, amit kötelező fizetni, ha van magyar állandó lakcímed. Amit kötelező fizetned havonta, ha „elfelejtettél kijelentkezni” Magyarországról az életvitelszerű külföldi tartózkodás végett, azt egészségügyi szolgáltatási járuléknak nevezik.
Annyi hozzá, hogy nem elég "kijelentkezni" a nav-nál, utólag tudni kell igazolni adott időszakra a más országban érvényes biztosítotti jogviszonyt.
Tehát ha csak utazgat az ember akkor fizetni kell a magyar tb-t.
Üdv! Olyan kérdésem lenne,hogy 20 év szünetelő munkanélküli járadékom ideje alatt,T.gyás Gyed,Gyes,Gyet.en voltam folyamatosan,aminek ideje alatt háztartási munkát végeztem,azaz otthon voltam, Főállású anyaként (Gyet) Senki nem tett eleget bejelentési kötelezettségének. Nevelőszülő munkámat sem ismerték el. Fizetést bért senkitől nem kaptam a munka miatt. Tb.-t nem fizetett senki. 2020. Május 22 naptól a 20 éve szünetelő munkanélkülim 14 napra kiutalták. Kérdésem kinek kellett volna fizetnie a Tb. járulékot ?? Csok hoz miért nem elegendő a 30 év jogosultság megléte?? Amit le is igazoltak.Jelenleg Foglalkoztatás helyettesítő támogatást kapok,aminél sem a közmunka,sem a háztartási munka nem számít keresetnek.
Köszönöm a válaszokat.
A kérdésem, hogy egy 2020. 09.28. napjával záradékolt értesítéssel mennyi ideig visszamenőleg kérheti a nav a fizetési kötelezettséget? A 2020-a év beleszámít az elévülési időbe?
Mit csináljak akkor, ha az írják, hogy a jogi viszonyom az egyéni vállalkozói státusz alapján szűnt meg, amikor sosem voltam egyéni vállalkozó, Magyarországról pedig nincs jövedelmem öt éve biztosan?
Mit csináljak akkor, ha nem akarok Magyarországon biztosított lenni, van biztosításom magánbiztosítókkal, ez nekem teljesen jó, ahogy eddig is volt, nem akarok Magyarországról semmit, különösen nem az egészségügyet.
Előre is köszi.
„Mit csináljak akkor, ha nem akarok Magyarországon biztosított”
Törvényt akarsz módosítani? Nagy esélyed nincs rá.
Ez nem így működik.
kiadja a Jogászoknak Kft.
cégjegyzékszám: 02-09-067243
adószám: 12559044-2-02